5

Võistre-Vaari 10,5 ha Võistre-Vaari 10,5 ha põld Vaatluse all 2012 alates. Kultuuride järjestus: suvioder - suviraps - talinisu - hernes (2015). Kuni 2012 aastani ei olnud sellel põllul tuulekaera. Küll aga oli vahetus naabruses asuv põld 2011 aastal tuulekaeraga väga tugevalt saastunud. Esimesed tuulekaerad Võistre-Vaari põllul avastati 2012 alles siis, kui optimaalne pritsimisaeg oli möödas. Kohe tehtud keemilise tõrje tulemusena tuulekaer siiski hävis, kuid jäi kahtlus, et mõni idanemisvõimeline tuulekaeraseeme võis põllule sattuda. Järgnevatel aastatel oli põld erilise tähelepanu all. 2013 ja 2014 ei tekkinud vajadust tuulekaera keemilise tõrje järele; mehhaanilist harimist tehti erinevate sügavustega, sügiseti kasutati ka glüfosaati. 2014 oktoobris töödeldi põld randaaliga Lemken 22 cm sügavuselt. 2015. Hernes Madonna. Külvatud 23.04 normiga 310 kg/ha. 27.04 taimekaitse Fenix 1,9 l /ha. Umbrohutõrje 16.05 - Agil 1,25 l/ha. Enne tõrjet oli põllul juba näha esimesi tuulekaera taimi, mis said tõrje käigus hävitatud. Hernes oli tihe, tühikuid ega pritsimata kohti ei esinenud. Juuli kuus leidus tuulekaera põllu kõrval, seal kus eelmisel sügisel oli kamar randaaliga purustatud. Need kohad trimmerdati. Herne saak oli 4,3 t /ha. Koristuse käigus ei tuvastatud põllul tuulekaera. Kuid põllu kõrval, trimmerdatud kohal olid hakanud kasvama uued tuulekaerad, kuid loomisjärku polnud need veel jõudnud. Selle põllu puhul on ka järgnevatel aastatel potentsiaalne oht tuulekaeraga uuesti saastuda. Eelkõige seetõttu, et kuigi vahetus naabruses asuv ala on praegu rohukamara all, on seal mullas idanemisvõimelist tuulekaera kindlasti veel aastateks. Pärast kamara purustamist vm mehhaanilist harimist oleks profülaktikaks mõistlik kasutada seal edaspidi ka tuulekaera keemilist tõrjumist.

Ördi põld Vaatluse all 2012 alates. 2011 oli põld tuulekaeraga väga tugevalt saastunud. 2012 kevadel külvati ristikurohke põldhein, mis jäi väga tugeva tuulekaera surve alla. Pärast esimest niidet tuli uuesti tugev tuulekaera laine, ka see niideti enne loomist. 2013 ja 2014 tehti korduvalt niiteid silo jaoks, neil aastail ei olnud tuulekaera näha ei põllul ega selle äärealadel. 2015 aastal põldu siiski veel üles ei haritud. Oli neljanda aasta põldhein, kusjuures punane ristik oli säilinud. Põllult tehti kaks korda silo ja üks kord heina. Tuulekaera ei esinenud. See põld on olnud 4 aastat heintaimede all. Kui soovitakse jätkata põllumaana, siis tuleb põld 2016 kevadel üles harida, muidu muutub see püsirohumaaks. Jälgime põllu olukorda tuulekaera suhtes ka edaspidi.

Järve 12,8 ha Järve 12,8 ha põld I 2014 kasvas põllul talinisu, tehti efektiivne tuulekaera tõrje Tomboga (0,15 kg/ha), pritsimata koha foon 2 oli keskmiselt 48 tuulekaeravõrset 0,25 m kohta. 2015. Hernes Madonna. Külvatud 23.04 (310 kg/ha). 25.04 taimekaitse Fenix 1,9 l /ha + Ruter AA1,6 l/ha. 17.05 umbrohutõrje - Agil 1,25 l/ha. Enne tuulekaera tõrjet oli juba näha esimesi tuulekaera taimi, mis said tõrje käigus hävitatud. Hernes oli tihe, põllul tühikuid ega pritsimata kohti ei esinenud. Koristamine 17.08, saak 4,1 t /ha. Koristuse käigus tuulekaera ei tuvastatud.

Järve 7 ha Järve 7 ha põld II 2014 kasvatati suvinisu, millel tehti umbrohutõrje kaheiduleheliste tõrje preparaadiga Biathlon, mis ei hävitanud tuulekaera 2015 kasvatati uuesti suvinisu Triso. Külv (06.05) jäi hiljaks. Taimekaitse 04.06 Puma Universal 1 l/ha + Sekator 0,13 l/ha. Kuna oras oli hõre ja ebaühtlane kuiva ja külma kevade tõttu (eelkõige hiline külv, mis jättis külvi kuiva mulda), siis juuni lõpul - juuli algul hakkas tulema teine tuulekaera rinne. Koristuse ajal oli põllul näha mitmel pool tuulekaera. Mõlemal Järve põllul on vaja tuulekaera keemiliselt tõrjuda ka järgnevatel aastatel.

######### JÄRELDUSED

Vaadeldes aastail 2011 - 2015 tuulekaeraga saastunud 14 tootmispõllul (kogupindalaga 318 ha) rakendatud agrotehnoloogiat, sh tuulekaera tõrjumist, ja pidades silmas tuulekaeratõrje tulemuslikkust, võib järeldada järgmist:

- • Tuulekaera tõrje seisukohalt oli kultuuride järjestus põldudel üldiselt otstarbekas - suviteraviljad vaheldusid taliviljade ja ristikuga. Vaid 2 korral 14-st kasvatati suviteravilja rohkem kui kahel järjestikusel aastal.
- • Tuulekaeraga saastunud põllu viimisel paariks aastaks ristiku alla ei vabanetud tuulekaerast. On üsna reaalne, et tärkamisvõimelisi tuulekaera seemneid leidub mullas veel ka pärast nelja- aastast heintaimede kasvatamist.

Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2015 - 2021