Koroonakriis ja selles toimimise kogemus on käsitletav testina Eesti avalikule sektorile nii võimuvertikaali toimimise kui ka horisontaalse koostöö osas. Igasugustele kriisidele on iseloomulik, et nad on ühtaegu nii lokaalsed kui ka üleriiklikud ja nõuavad mõlema tasandi kooskõlastatud tegutsemist. Taolise koostegutsemise muster ei ole ega saagi olla üksikasjades ettekavandatav. Iga kriis ja selle kulgemine on ainulaadne ning õigusruum võib olla kriisijuhtimise ja kriisi lahendamise vaatekohast hinnates halvem või parem, aga ta ei saa olla kunagi täiuslik. Töötav koostöömuster tekkib reaalse tegevuse käigus, selle väljakujunemine võib olla kiirem või aeglasem ja valulisem. Kriisijuhtimine on eripärane selles mõttes, et ta eeldab tavapärasest erinevat käitumist, teistsuguselt toimivaid kommunikatsioonikanaleid, ajutisi struktuure, tihti ka inimeste kaasamist väljastpoolt valitsemisaparaati jne. Ta toimub ajasurve ja sageli tugeva stressi tingimustes ning eeldab seega institutsioonidelt ja üksikisikutelt head üksteisetaju ja usaldust.

Hannes Nagel (2021) näitab oma hiljutivalminud uurimuses ilmekalt, mislaadi pingete all peavad tegutsema kohaliku tasandi kriisiüksuste inimesed: tegutsemine vähese teabe tingimustes kriisi põhjustava põhiteguri, antud juhul haiguse ja nakatumise enda kohta on kriisijuhtimise paratamatu joon, aga pingeid tekitas tihti just ebamäärasus selle osas, kuidas hakkavad kriisi haldamisel käituma keskvalitsuse ja teised riigiorganid ja mida nad eeldavad kohaliku tasandi kriisiüksustelt ning millist kohalike kriisiüksuste käitumist nad eeldavad, peavad õigeks või valeks. Signaalid võivad hilineda või olla vastuolulised. Samas tuleb teatud otsused paratamatult teha kohapeal kohe ja nn klikimaia meedia pilgu all. Omavalitsuste tihedat kaasamist otsustamisse ajapuuduse tingimustes on keskvalitsusel raske korraldada, samas üks lahend töötab kõigile põhimõte ei tööta. Kus on siin kuldne kesktee?

Kriisijuhtimise spetsiifikat on püütud avada akronüümi VUCA all, esitähed ingliskeelsetest volatile uncertain complex sõnadest heitlik ( ), määramatu ( ), keerukas ( ), mitmetahuline ambiguous ( ). Piiri tõmbamine kriisijuhtimise kui VUCA tingimustes toimuva ja tavapärase valitsemise kui mitte-VUCA tingimustes toimuva vahel on vajalik, aga ka tinglik. Esiteks on kriisid mitte suur erand, aga midagi, millega peame harjuma. Neid tuleb kindlasti uusi ja teistsuguseid. Teiseks, valitsemine üldse, ka juhul, kui asi võib-olla väga teravate kriisideni ei lähe, on tänapäeva ja tuleviku raskelt prognoositavate tingimustes üha sarnasem valitsemisele ja tegutsemisele VUCA keskkonnas.

Meie tavapärased, stabiilses keskkonnas ettenähtud ülesannete täitmiseks mõeldud bürokraatlikud struktuurid ei pruugi olla parim lahend tulevikus hakkama saamiseks. Me peaksime võtma koroonaaegsest situatsioonist kaasa mitte ainult digilahendite kasutamise kogemuse, aga püüdma mõtestada ka koroonajuhtimise halduspraktikat, õppima nii selle negatiivsetest kui ka positiivsetest külgedest. See võimaldab minna bürokraatlikult valitsemismudelilt üle sellele, mis on paremini kooskõlas meid ümbritseva keskkonna muutustega. Aktiivselt ja holistlikult tegutsev, mitte vaid üksikuid eraldatud funktsioone täitev ja oma tegutsemisvaldkonna piire keskvõimuga piinlikult fikseerida püüdev kohalik omavalitsus võiks olla selle valitsemismudeli üheks oluliseks osaks.