10

Selle punkti all tuleks rõhutada ka põlluäärte niitmise vajalikkust. Ja veel - mida siin ikkagi on mõeldud? Et lähen teise isiku maale toimetama? Või peaks siin mainima, et kui on tootja omandis olev maa, hoonete ümbrused jne, mitte aga riigiteed, naabri põld jne?

§ 3 lg 2 - muutmist ja täiendamist! § 3 lg 2 - muutmist ja täiendamist! 3 lg 2 - Teede ja teemaa omanikud, teeäärte niitmine, teenustööd jm - tuulekaera levik ja tõrje nendest aspektidest lähtudes vajab laiemat arutelu selleks, et teha seadusandluses vastavad muudatused. Järgnevalt toome mõned omapoolsed mõtted ja tähelepanekud. Täna reguleerivad seadused põllumassiivil (tõrjekava kohustus) kasvavat tuulekaera. Kuid probleem on ka põldude vaheliste aladega, põllu- ja teeservadega. Viimastel aastatel on teede hooldajate poolt hakatud teede ääri, teetammide külgi, kraavikaldaid jms niitma noole otsas olevate kettniidukitega, mis purustavad osaliselt ka kamarat, keerates pinna mullale. See loob soodsad tingimused viljakoormatest pudenenud tuulekaera kasvamaminekuks. Hiljem aga mingit tuulekaera tõrjet ega hävitamist ei tehta. Teadaolevalt ei ole neid sellise tegevuse eest kordagi karistatud või vähemalt hoiatatud. Sageli on vaatepilt järgmine: põld on puhas; ja siis, kui on viimane külvirida või põllu lõpust, algab tuulekaera riba. Siin ei ole tegemist enam põllumassiiviga, kuna tee ääres on riigimaa, kohaliku omavalitsuse maa, ja see on põllumassiivist viimastel aastatel PRIA poolt ära lõigatud. Teede ja põldude vahel kasvav tuulekaer on väga tugeva ja jõulise kasvuga. Kes peaks vastutama selliste alade eest??? Teedevalitsus küll niidab neid alasid, kuid see ei ole lahendus. Kord niidetakse liiga hilja, kui tuulekaer on loonud (seemned valmivad ka mahaniidetud taimedel!), kord niidetakse liiga vara ja nendest taimedest kasvab teine rinne. See jääb madalaks ja on raskesti nähtav, kuid valmistab seemet, mis levib edasi ka põllule. Ja veel: tuulekaeratõrje vahendid - herbitsiidid - on kasutamiseks põllumajanduskultuuridel. Mittepõllumajandusmaal on lubatud kasutada ainult glüfosaati.

§ 4 § 4 4 Tuulekaeraga saastunud põllumajandussaadusi ja - tooteid võib kasutada peeneks jahvatatult (1) (sisalduv tuulekaeraseeme ei tohi olla idanemisvõimeline) loomasöödana. See seadusesäte on selgelt sõnastatud ja arusaadav, muutmist ei vaja. Kuid tegelikus elus paraku ei suudeta seda nõuet alati täita. Loomapidajad jahvatavad tuulekaeraga saastunud vilja ise või ostavad sisse jahvatamise teenustöö. Nad küll teavad seda, et kõik seemned ei saa jahvatamise käigus hävitatud ja idanemisvõimeline tuulekaer satub hiljem koos läga või sõnnikuga uuesti põllule. Kuid vaatamata sellekaudse tuulekaeraga saastumise võimalikkusele ei saa tootjad läga ja sõnniku kasutamisest loobuda.

######### (4) saastunud seemnete sorteerimis- ja puhastusjäätmed tuleb hävitada põletamise teel (4) saastunud seemnete sorteerimis- ja puhastusjäätmed tuleb hävitada põletamise teel või muul tuulekaera idanemist välistaval viisil .

Sellele punktile tuleb rohkem tähelepanu pöörata. Teadvustada tootjaid viljajäätmetega levivast tuulekaerast. Tuulekaeraga saastunud jäätmeid ei tohi anda jahimeeste käsutusse, kes viivad need söödaplatsidele. Tuulekaeraga saastunud jäätmete hävitamine põletamise teel on üha perspektiivsem, sest paljudel tootjatel on võimalus teha seda bioahjudes.

####### § 6 lg 2

Tuulekaera esinemise kriteeriumide osas oleks vaja muudatusi. Lõplikke ettepanekuid on veel vara teha - see vajaks laiemat ja põhjalikku arutelu. Hetke olukord on näiteks nii: et kui 10 ha põllust üks osa (näiteks ~1 ha) on saastunud (aste 2) ja ülejäänud põld on puhas, siis hinnang antakse kogu põllu kohta tervikuna ja põllu tulemuseks on aste 1, s.t 'üksikud taimed'. See ei ole õige lähenemine, kuna põllutööriistadega veetakse tuulekaer mööda põldu laiali. Sellisel juhul võiks lubada põllu saasteastme määramiseks kasutada põllule hinnangu andmisel väiksemaid maa-alasid. Näiteks, kui 1 ha ala 10 ha põllust on aste 2, siis oleks ka kogu selle põllu tuulekaeraga saastatuse aste 2. Siit edasi tekib küsimus, kui 2 aastat on aste 2 ja edasi oleks nagu aste 1, kuidas siis? See oleks arutelu koht, kuidas sellist olukorda mõistlikult lahendada, lahenduseks ei ole kontroll. Siin võiks olla võimalus tootjal ise oma põllul kriteeriumeid määrata. Antud küsimuse lahendamiseks on vaja ära kuulata PMA seisukoht kontrolli võimaluste ja otstarbekuse koha pealt.

Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2015 - 2021