7

tõttu saamata jäänud tulu järgmine: puhul Koluvere põllu näitel - Odra II variant 0,72*130=93,6 eurot /ha III variant 2,34*130= 302,2 eurot /ha IV variant - saamata jääb kogu tulu, mis on 4,72*130= 613,6 eurot /ha puhul Kõos asuva põllu näitel - Nisu II variant 1,18*130=153,4 eurot /ha III variant 2,88*130= 374,4 eurot /ha IV variant 4,09*130= 531,7 eurot /ha kuluv summa, enim kasutatud herbitsiidide näitel - Tuulekaera tõrjeks Tombo WG 132,3 Eur/kg norm 0,15- 0,2 kg/ha hektari hind 29,8-38,5 eurot Axial 50 EC 29,65 Eur/l norm 0,6 - 1,0 l/ha hektari hind 27,8-41,6 eurot Puma Universal 24,75 Eur/l norm 0,8 - 1,2 l/ha hektari hind 29,8-41,7 eurot Kui lisame arvutatud hinnale pritsimise hektari töö hinna 12 Eur/ha, siis saame pritsimise (herbitsiid ja pritsimine) kuluks 39,8 - 53,7 eurot hektar.

######### KOKKUVÕTE

Olenevalt tuulekaeraga saastumise astmest oli odra saagikadu tuulekaera tõttu 0,7 - 4,7 t/ha ehk 15 - 100%. Võttes aluseks 2015 septembris kehtinud söödavilja realiseerimishinna, oli saamata jäänud tulu piirides 94 - 614 Eur/ha. Suvinisu puhul oli saagikadu tuulekaera esinemise tõttu 1,2 - 4,1 t/ha ehk 26 - 90%. Saamata jäänud tulu oli 153 - 532 Eur/ha. Kui teraviljapõldudel oleks tehtud tuulekaeratõrje efektiivsete herbitsiidide täisnormidega, oleks kulu olnud 50,5 - 53,7 Eur/ha.

- 3. Tuulekaera tõrjeabinõude tõhususe hindamine tuulekaera andmekogu baasil tehtud valimi põldudel, kus on läbitud viieaastane tõrjekava

Käesoleva projekti täitja Ando Adamson koos PMA töötaja Ülle Raadikuga käisid juulikuus kontrollimas tuulekaeraga saastunud põlde. Vaatamata sellele, et kontrollitud ettevõtetes täideti tuulekaera tõrjekava, ei olnud põllud puhtad. Enim probleeme tekitasid põllul asuvad elektri- ja telefonipostid, kivihunnikud ning üksikud puud-põõsad - nende ümbert võis peaaegu alati leida tuulekaera. Tegemist oli taimekaitset tegeva töötaja hoolimatuse või kiirustamisega. Keemilise tõrje tegemisel sageli ei jälgita, et kõik kohad saaksid pritsitud, takistustest sõidetakse kaarega mööda. Samuti esines tuulekaera põllu alguses, kust pritsimist alustati. Kas oli pihustites ja voolikutes siis veel vesi või teine preparaat või oli põhjus selles, et põllu algul (liikuma hakkamisel) ei saavutanud prits soovitud väljapritsimise hulka? Tõrjetööde tegijatele tuleks senisest rohkem teadvustada tõrje kvaliteeti, võimaluse korral tasuks ehk kaaluda ka mingite lisastiimulite rakendamist laitmatult tehtud tuulekaeratõrje eest. Samuti oli näha, et mitmel pool oli tõrjet tehtud liiga vara - tuulekaer oli tulnud teise rindena väga tugevalt läbi vilja. Sageli on see ka agronoomile olnud suureks üllatuseks, sest sai ju pritsitud (!?) tuulekaeratõrje herbitsiidiga. Üldiselt võib öelda, et ettevõtted on tuulekaera tõrje vajalikkuse endale teadvustanud ja tõrjet tehakse, kuid sellega ei olda eriti hoolsad. Ühistes aruteludes leiti, et tuulekaera tõrjega on vaja tegeleda, kuid praegune seadusandlus ei sunni tagant, et see teema lõpeks. Tõrje tehakse kuidagimoodi ära, väheste vahenditega, saadakse linnuke('tehtud') kirja. Ja nii see jääb ...

######### Põhjused, miks vaatamata viieaastase tõrjekava läbimisele ei ole põllud tuulekaeravabad:

- • Tuulekaera seeme säilib mullas idanemisvõimelisena rohkem kui 5 aastat, s.t. kui seemned on kord mulda sattunud, siis on suur võimalus, et osa neist idaneb alles pärast 5 aasta möödumist.
- • Kui tootja enam ei märka põllul tuulekaera, siis muutub ta lohakamaks ja võib järgmisel aastal loobuda tõrje tegemisest.
- • Kui pritsimise ajaga või kvaliteediga on mööda pandud, s.t. tehtud kas liiga vara või liiga hilja, või liiga väikese normiga, pritsimisvead (postide ümbrused, üksikud puud jms), külvivead (tühikud külviridade vahel) - siis ei pruugi tuulekaer alati märgatav olla, võib jääda alarindesse, kuid sellegipoolest valmistab seemneid, mis satuvad uuesti mulda.

Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2015 - 2021