6

- • Tuulekaera tõrjeks rakendati nii mehhaanilisi (koorimine, sügavkobestamine, künd) kui ka keemilisi (glüfosaadi ja efektiivsete herbitsiidide kasutamine) tõrjevõtteid. Tuulekaera vähese esinemise korral kitkuti need käsitsi välja. Herbitsiide kasutati täisnormides, välditi sama herbitsiidi korduvat kasutamist, oht resistentsuse tekkeks puudus.
- • Tuulekaera keemiline tõrje toimus üldiselt optimaalsel ajal. Pritsimislahusega tabatud tuulekaer põllul hävis. Probleemsed kohad tuulekaera püsimiseks või sellega uuesti saastumiseks olid põllul olevate postide, puude vms ümbrused, põlluservad ja - nurgad, samuti pritsi ümberkeeramise kohad, kus väljapritsitav herbitsiidi kogus jääb normist oluliselt väiksemaks.
- • Teistkordne pritsimine tuulekaera tõrjuva herbitsiidiga oli vajalik paaril juhtumil. Seda siis, kui esimene tõrje oli tehtud liiga vara ja ka siis, kui hõreda- või nõrgavõitu teraviljataimik ei suutnud alla suruda hiljem tärkavat tuulekaera.
- • Tuulekaerast puhtaks saanud põldude puhul on suureks ohuks vahetus naabruses või lähikonnas asuvad tuulekaeraga saastunud põllud, kus tõrjet ei tehta. Potentsiaalseks uuesti saastajaks on ka metssead - eriti neil juhtudel, kui söötmiskohtadesse veetakse tuulekaera sisaldavat praakvilja või viljapuhastusjäätmeid.
- 2. Teraviljasaakide määramine tuulekaera erineva saastumisastmega põldudel

Vaatlusi, proovivihkude võtmist ja teraviljade saagikuse määramist tehti kahes kohas: odra puhul Läänemaal Koluveres ja suvinisu puhul Viljandimaal Kõos. põllul on teravilja kasvatatud ka varasematel aastatel. Veel mõni aasta tagasi võis visuaalselt Koluvere hinnates täheldada, et enamus suurest põllualast oli praktiliselt tuulekaeravaba, kohati oli näha üksikuid jõulisi tuulekaeru, aga ka juba väikesi tihedamaid koldeid. Aasta-aastalt surve tugevnes ja 2014 suvel oli tuulekaera väga tihedalt juba suurte lappidena. Pärast viljakoristust hariti põld pindmiselt ja 2015. aastal külvati oder, millele tehti ristiku allakülv. Tuulekaeratõrjet ei tehtud. 2 Koluvere põllult võeti 6.augustil k.a. massiliselt proovivihke 0,25 m (50x50 cm) alalt. Loetleti tuulekaera ja odra produktiivsete võrsete arv iga vihu kohta eraldi. Odrapead kuivatati, terad hõõruti välja, sõeluti 2 mm avadega sõelal ja kaaluti. Vastavalt tuulekaera esinemise astmele jagati vihuproovid gruppidesse (igas 3 - 5 kordust), arvutati odra keskmised saagikused ning võrreldi neid kontrollvariandiga. Odra keskmine saagikus gruppides oli järgmine: t/ha % 2 I kontroll (0 - 2 tuulekaeravõrset 0,25 m ) 4,72 100 II 10 - 30 tuulekaeravõrset, osa neist hiljem tärganud 4,00 85 III 50 - 90 tuulekaeravõrset, neist umbes pooled hiljem tärganud 2,38 50 IV 67 - 83 jõulist tuulekaeravõrset esimesest põlvkonnast 0 0 2 Odra keskmine produktiivsete võrsete arv 0,25 m kohta oli järgmine: I - 112; II - 94; III - 58; IV - 21 (rohelised, teri ei anna). Seega olenevalt tuulekaera esinemise astmest oli odra saagikadu 15 - 100%.

Kõo kasvatati suvinisu Monsun, mis külvati 10. mail. Enne külvi anti veiseläga 30 t/ha. Kõo kasvatati suvinisu Monsun, mis külvati 10. mail. Enne külvi anti veiseläga 30 t/ha. Tuulekaeratõrje tehti 6. juunil herbitsiidiga Tombo 0,15 kg/ha + kleepaine Dassoil 0,5 l/ha. 2 Tuulekaeraga saastunud suvinisupõllult võeti 4. septembril 3 - 5 korduses proovivihud (á 0,25 m ) ja töödeldi analoogiliselt odra proovivihkudega. Suvinisu proovivihud olid võetud ja gruppidesse jagatud 2 järgmiselt: I - kontrollvariant, tuulekaer korralikult ära tõrjutud (0 - 1 tuulekaeravõrset 0,25 m ); II - põllu üldine 2 pilt (0,25 m kohta 2-3 esimese põlvkonna võrset + 20-30 tk hiljem tärganud), siit tuleb välja, et tõrje tehti liiga vara (napilt 4 nädalat pärast nisu külvi), pealegi kasutati herbitsiidi minimaalse normiga; III - proovivihud võeti pritsi keeramise kohtadelt, kust prits välisringil liikus kiiresti üle, mistõttu tuulekaer sai lahust oluliselt vähem 2 kui norm ette näeb; seal oli 0,25 m kohta 30 - 60 esimese põlvkonna võrset + 80 - 100 hiljem tärganud võrset; IV 2 - kohad, kuhu tõrje ei ulatunud, nn pritsimise praak, seal oli 0,25 m kohta ~100 jõulist tuulekaera esimese põlvkonna võrset. Suvinisu keskmine saagikus gruppide kaupa oli järgmine: t/ha % I 4,56 100 II 3,38 74 III 1,78 39 IV 0,47 10 2 Suvinisu keskmine produktiivsete võrsete arv 0,25 m kohta oli järgmine: I ja II - 145; III - 140; IV - ~65 (pead väga lühikesed, suures osas teradest tühjad). Olenevalt tuulekaera esinemise astmest oli saagikadu 26 - 90%.

Tuulekaeraga saastumisest tingitud majandusliku kahju arvestused eeltoodud andmete alusel: Kui võtame vilja hinnaks 130 eurot tonn, mis oli hooajal söödavilja hind kodus, siis oleks tuulekaera

Põllumajanduslikud rakendusuuringud ja arendustegevus aastatel 2015 - 2021