ahmedheakl/docatlas_instruct huggingface dataset:
forskellige typer af indsatte, men grundkernen i deres arbejdsopgaver er den samme. De har alle samme uddannelse, og de er alle kvinder. Set i forhold til va- retagelse af arbejdsopgaverne på et fængsel er deres forhold sammenlignelige. Derudover er interviewene foretaget på baggrund af en forholdsvis stram semi- struktureret interviewguide, der læner sig tæt op af problemformuleringen. Som tidligere skrevet fulgte alle interviewene interviewguiden, dog med forskellig vægtning af de forskellige emner. Datamaterialet kan på den baggrund sammen- lignes på tværs af interviewene.

Med analysen ønskes det at føre frem til en besvarelse af problemformuleringen, det vil sige at kunne fremdrage, hvilke aspekter i en fængselskultur der hen- holdsvis fremmer eller hæmmer den socialfaglige praksis. Per Schultz Jørgensen taler i artiklen 'Om kvalitative analyser - og deres gyldighed' om tre trin i den kvalitative analyseproces; identifikation, analyse af korrespondens og analyse af koherens. Med afsæt i denne tredelte analyseproces vil der først blive identifice- ret, hvilke aspekter der fremtræder i beskrivelsen og eventuelt begrebsliggøre disse. Næste trin, analysen af korrespondens, er en undersøgelse af begrebernes fremtrædelse i forhold til udbredelse i datamaterialet både kvantitativt, men i særdeleshed også om begreberne er typiske for beskrivelsen. Det vil blive un- dersøgt, om de begreber der fremtræder, er de samme, som de begreber og/eller træk der er fremhævet i problemfeltet til specialet, eller er der tale om alterna- tive begreber/træk? Endelig vil det blive undersøgt om, det er muligt at sige no- get om sammenhængene mellem de forskellige begreber/træk, der er fremana- lyseret, hvilket referer til spørgsmålet om koherens. Når denne tretrins analyse- proces er afsluttet, vil de konstaterede begreber blive udsat for en yderligere analyse med afsæt i den valgte teoretiske ramme for specialet (Jørgensen 1989:34-39).

Samspillet mellem teori og data i analysen vil have karakter af det, Tove Tha- gaard betegner som en abduktion; en vekselvirkning mellem en induktiv og en deduktiv tilgang (Thagaard 2010:181). Udgangspunktet for specialet er deduk- tiv, da det bygger på tidligere fængselsforskning. Med afsæt i fængselsforsknin- gen er der formuleret problemformulering og undersøgelsesspørgsmål. Formålet

37
Spørgeramme til lederne (selvevaluering) inkl. fælles spørgsmål, alle ledelsestemaer,

spørgsmål til lederens kontekst og baggrundsspørgsmål

## Resultatorienteret ledelse

De næste spørgsmål handler om, om du gør det tydeligt for dine medarbejdere/underordnede ledere, om I når jeres mål og leverer de resultater, I skal. Det kunne fx være [områdespecifikt eksempel].

#### Hvor enig er du i følgende udsagn?

Svarmuligheder:
Spg.	Formulering af spørgsmål:	Helt uenig	Uenig	Hverken uenig eller enig	Enig	Helt enig	Ved ikke	Ønsker ikke at oplyse
1.	Jeg gør det tydeligt, hvilke resultater vi skal levere i enheden.
2.	Jeg gør det tydeligt, om vi leverer de resultater, vi skal.
3.	Jeg bruger information om vores resultater til at forbedre den måde, vi løser opgaver på.

Hvor vigtigt synes du, at resultatorienteret ledelse er i jeres enhed? 0 er "slet ikke vigtigt", 5 er "vigtigt", og 10 er "meget vigtigt". Du kan også svare 'ved ikke' eller 'ønsker ikke at oplyse' .

0: Slet ikke vigtigt	1	2	3	4	5: Vigtigt	6	7	8	9	10: Meget vigtigt	Ved ikke	Ønsker ikke at oplyse
## 4. Úsek hlavní účetní, finanční účetní a majetkové správy

- 4.1 Účetnictví
- 4.1.1 Bankovní doklady a výpisy z účtu S10
- 4.1.2 Přijaté faktury S10
- 4.1.3 Vydané faktury S10
- 4.1.4 Kniha došlých faktur S10
- 4.1.5 Kniha vydaných faktur S10
- 4.1.6 Knihy záloh S10
- 4.1.7 Kniha zápočtů pohledávek a závazků S10
- 4.1.8 Kniha dohadných položek S10
- 4.1.9 Interní účetní doklady včetně mzdových sestav, tvorby a čerpání FKSP S10
- 4.1.10 Pokladní knihy a pokladní doklady příjmové a výdajové S10
- 4.1.11 Předávací protokoly pokladen S10
- 4.1.12 Účetní deníky S10
- 4.1.13 Hlavní kniha A10
- 4.1.14 Roční účetní výkazy A10
- 4.1.15 Čtvrtletní účetní závěrky (kromě účetních výkazů k 31.12.) S10
- 4.1.16 Evidence cenin S5
- 4.1.17 Účtový rozvrh S10
- 4.1.18 Opis řad dokladů S10
- 4.1.19 Smlouvy o poskytnutí dotací a grantů od městských obvodů SMO

a jejich vyúčtování A10

- 4.1.20 Darovací smlouvy a vyúčtování finančních darů A10
- 4.1.21 Dokladová inventarizace účtů S10
- 4.1.22 Korespondence S5
- 4.2 Evidence majetku
- 4.2.1 Evidence nemovitého majetku A10
- 4.2.2 Evidence dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku, doklady o zařazení,

převodech a vyřazení S10

- 4.2.3 Evidence drobného dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku, doklady

o zařazení, převodech a vyřazení S10

- 4.2.4 Evidence technického zhodnocení S10
- 4.2.5 Odpisové plány S10
- 4.2.6 Řádná inventarizace majetku – zápisy inventarizační komise S10
- 4.2.7 Mimořádná inventarizace majetku ke dni zrušení, reorganizace –

- zápisy inventarizační komise A10

- 4.2.8 Inventurní soupisy majetku S10
- 4.2.9 Dokladová inventarizace majetkových účtů S10
- 4.2.10 Sestavy pro Magistrát města Ostravy (soupisy majetku, přírůstků, úbytků a stav) S10
- 4.2.11 Korespondence S5

## 5. Úsek mzdové účetní a personalistiky

- 5.1 Mzdová oblast
- 5.1.1 Mzdové listy S45
- 5.1.2 Statistika platů A5
- 5.1.3 Výplatní lístky – elektronicky v systému Vema S5
- 5.1.4 Návrhy a podklady k odměnám S3
- 5.1.5 Evidence náhrad za ušlou mzdu (dávky nemocenského pojištění aj.) S10
- 5.1.6 Evidence srážek ze mzdy (účty zaměstnanců – spoření, půjčky, exekuce aj.) S10
- 5.1.7 Potvrzení daní ze mzdy, daň z příjmu S10
- 5.1.8 Výkazy sociálního zabezpečení S10
- 5.1.9 Výkazy zdravotního pojištění S10
- 5.1.10 Doklady o pracovní neschopnosti S5
- 5.1.11 Evidence docházky S3
Ministria e Shëndetësisë: Raporti i llogarive kombëtare të shëndetësisë 2019

### Sektori Privat

Sektori privat shëndetësor përbëhet nga institucionet private shëndetësore, të licencuara nga Ministria e Shëndetësisë për ofrimin e shërbimeve shëndetësore, në kuadër të Ligjit të shëndetësisë dhe akteve nënligjore të cilat e rregullojnë këtë lëmi. Shërbimet që ofrohen në sektorin privat janë shërbime spitalore - ditore dhe stacionare, shërbime specialistike jashtë spitalore (ambulatore), diagnostika laboratorike dhe imazherike, fizioterapia me rehabilitim ambulator dhe stacionar, etj. Këto shpenzime janë të bazuara në vlerësim, i cili është bërë sipas metodologjisë së sygjeruar nga OBSH. Për më shumë detaje se si është bërë vlerësimi, shih kapitullin e metodologjisë dhe tabelën më lartë me emrin: BPV, dhe % e BPV -së për shëndetësi (total) 2015-2019 (në milion Euro). Baza e të dhënave për këtë vlerësim janë: Llogaritë Kombëtare dhe Anketa e Buxhetit Familjar (2017) nga Agjencioni i Statistikave të Kosovës.

Tabela 14 - Shpenzimet nga xhepi i qytetarit për shëndetësi të disagreguara në nënkategori, 2019:
Shërbimi / shpenzimi	Shuma
Medikamente	114,256,224
Produkte farmaceutike të tjera, përveç medikamenteve	44,407
Pajisjet mjekësore dhe mjetet tjera ndihmëse	27,153
Shërbimet shëndetësore jashtë spitalore (ambulatore) publike	2,589,948
Shërbimet shëndetësore jashtë spitalore (ambulatore) private	15,692,879
Shërbimet stomatologjike publike	1,502,675
Shërbimet stomatologjike private	5,692,124
Analizat mjekësore, laboratori, radioskopia (Roentgen) publike	2,096,830
Analizat mjekësore, laboratori, radioskopia (Roentgen) private	7,816,450
Shërbimet spitalore publike	1,329,968
standardit

Standardi V.4 Institucioni i arsimit të lartë mbledh, administron, përditëson dhe ruan të dhëna të hollësishme në lidhje me numrin e profilin e studentëve që ndjekin programin e studimit të ciklit të dytë, nga pranimi në diplomim, si dhe të dhëna të punësimit të tyre përmes një sistemi menaxhimi informatik të brendshëm.
Kriteret	Vlerësimi
Kriteri disponon dhe mban Kriteri disponon dhe mban 1. statistika vjetore për numrin e studentëve e të diplomuarve në programin e studimit.
Kriteri disponon statistika Kriteri disponon statistika 2. vjetore për numrin e studentëve të regjistruar në programin e studimit të ciklit të dytë, tërheqjet nga programi, si dhe largimet para përfundimit të programit apo mospërfundimin me sukses të vitit akademik në të cilin zhvillohet programi i studimit.
Kriteri disponon të dhëna për Kriteri disponon të dhëna për 3. ecurinë e studentëve gjatë zhvillimit të programit të studimit që nga pranimi, deri në diplomimin e tyre.
Kriteri dhënat statistikore të Kriteri dhënat statistikore të 4. studentëve menaxhohen përmes sistemit të brendshëm të informacionit dhe duhet të jenë të sigurta dhe lehtësisht të verifikueshme nga personat e autorizuar.
Kriteri duhet të hartojë Kriteri duhet të hartojë 5. raporte analitike periodike mbi profilin dhe cilësinë në hyrje dhe dalje të studentëve, si dhe shkallën e cilësisë së punësimit të tyre, duke e shoqëruar me masat e duhura në drejtim të përmirësimit të këtyre treguesve
Shkalla e përmbushjes së standardit	Nuk përmbushet	Përmbushet pjesërisht	Përmbushet kryesisht	Përmbushet plotësisht

Standardi V.5 Institucioni i arsimit të lartë përfshin dhe angazhon studentët në organet vendimmarrëse e këshilluese, në kuadër të hartimit, miratimit, rishikimit e përmirësimit të programit të studimit, metodave të mësimdhënies dhe cilësisë së burimeve e shërbimeve ndaj tyre.
Kriteret	Vlerësimi
Kriteri parashikon Kriteri parashikon 1. përfshirjen dhe angazhimin e studentëve dhe/ose përfaqësuesve të tyre në organet vendimmarrëse e këshilluese sipas akteve ligjore dhe atyre rregullatore të vetë IAL-ve.
Kriteri duhet të Kriteri duhet të 2. garantojë se përfshirja e studentëve dhe/ose përfaqësuesve të tyre në
Kriteri kryesore/bazë Kriteri kryesore/bazë 4. përgjegjëse për programin e studimit përmbush detyrimet ligjore dhe nënligjore për organizimin dhe strukturën akademike.
Kriteri kryesore/bazë Kriteri kryesore/bazë 5. përgjegjëse për programin e studimit angazhon personel akademik ndihmës për realizimin e praktikave mësimore, laboratorike e klinike, projekteve studimore e kërkimore etj.
Kriteri kryesore/bazë Kriteri kryesore/bazë 6. përgjegjëse për programin për çdo program studimi cakton një person në rolin e koordinatorit të programit të studimit, i cili është përgjegjës për ecurinë dhe zhvillimin e programit dhe praktikave profesionale në përputhje me objektivat e tij.
Kriteri i programit Kriteri i programit 7. raporton në mënyrë periodike te drejtuesi i njësisë përgjegjëse dhe dokumenton çdo informacion që lidhet me programin e studimit
Shkalla e përmbushjes së standardit	Nuk përmbushet	Përmbushet pjesërisht	Përmbushet kryesisht	Përmbushet plotësisht

Standardi II.3 Programi i studimit MSH/MA është i detajuar, informues, i strukturuar dhe organizuar në përputhje me parashikimet dhe objektivat formuese të programit të ciklit të dytë.
Kriteret	Vlerësimi
Kriteri kryesore/bazë, Kriteri kryesore/bazë, 1. përgjegjëse për programin e studimit të ciklit të dytë, disponojnë informacionet e nevojshme për organizimin, strukturën dhe përmbajtjen e programit të studimit.
Kriteri i studimit Kriteri i studimit 2. organizohet në lëndë, module, praktikë e aktivitete formuese, në përputhje me përcaktimet ligjore në fuqi.
Kriteri i studimit Kriteri i studimit 3. organizohet në lëndë e module, të vlerësuara me kredite sipas sistemit vendës e evropian, të ndara në vite e semestra.
Kriteri i studimit përmban Kriteri i studimit përmban 4. planin mësimor, ku përfshihet informacion i nevojshëm për ngarkesën mësimore, orët në auditor/jashtë auditorit, frekuentimin/ndjekjen e programit dhe mënyrën e vlerësimit të dijeve etj.
- Աշխատանքին նպաստել է նաև հարկային համակարգի բարեփոխումները , որի համաձայն հարկային հաշվետվությունները , մասնավորապես բյուջետային հիմնարկների կողմից ներկայացման ենթակա եկամտային հարկի մասին հաշվետվությունները ամսական պարբերականությամբ , ներկայացվում են էլեկտրոնային տարբերակով :
- Շատ կարևոր է բյուջետային հիմնարկների համար աշխատանքային ռեսուրսներով ապահովվածությունը : Բյուջետային հիմնարկների աշխատողների թիվը սահմանվում է ՀՀ Կառավարության 620 որոշումով : Սակայն աշխատողների կազմը ընտրելու հնարավորությունը բնականաբար բյուջետային հիմնարկներինն է :
- Ցանկացած աշխատողի ընտրությունը կատարելիս ղեկավարը առաջնորդվում է այն սկզբունքով , թե այդ աշխատակիցը հետագայում որքանով կնպաստի հիմնարկի աշխատանքների իրականացմանը և որքանով հնարավորություն ունի զարգացնել և բացահայտել իր հմտություններն ու ունակությունները , տրամաբանելու կարողությունը :
- Ներկայումս ՀՀ - ում ներդրվածէ քաղաքացիականծառայությունների և հանրային ծառայությունների համակարգը , որը հնարավորություն է տալիս ավելի հեշտ ընտրություն կատարել :
- Հաստիքացուցակով սահմանված բոլոր աշխատողներով ոչ միշտ են ապահովված լինում հիմնարկները , քանի որ երբեմն մրցույթները չեն կայանում կամ մրցույթի արդյունքում հաղթող չի ճանաչվում , իսկ թափուր հաստիքները համալրել կարելի է միայն մրցույթի արդյունքների հիման վրա :
- Ստացվում է , որ սահմանված աշխատանքները կատարվում է ավելի քիչ աշխատողներով , նրանց լրացուցիչ ծանրաբեռնելու հաշվին , որը դժգոհություն է առաջացնում աշխատողների մոտ : Դրանցից խուսափելու համար պետք է կարողանալ այնպես շահագրգռել աշխատողներին , որ նրանք չձգտեն աշխատանքից ազատվել , թափուր տեղեր քիչ լինեն , մրցույթների իրականացման անհրաժեշտությունը նվազի :
- Թեև քաղաքացիական ծառայության համակարգ ընդունվելու համար ՀՀ քաղաքացիները մասնակցում են երկաստիճան մրցույթի ` գրավոր թեստավորում և բանավոր հարցազրույց , սակայն աշխատանքի

36
kerheden højst i forhold til fængslet mange opgaver. Sikkerhed er i hendes optik en fængselsbetjent opgave, som hun ikke gider beskæftige sig med, medmindre det lige er et spørgsmål om, hvor mange uniformerede betjente der skal med på en given udgang. Socialrådgiver 1 tilkendegiver, at hun forholder sig til det hun kaldet 'betjentenes sikkerhedsbutik', ligesom de forholder sig til hendes ar - bejdsområder, selv omdet ikke er hendes fagområde.

###### Dygtige betjente

Socialrådgiverne er som skrevet påpasselige med, hvad de siger om betjentgrup- pen, men det fremgår af datamaterialet, at de alle er enige om, at i Statsfængslet ved Vridsløselille er der, uagtet at fængselsbetjentene overordnet ser sikker- hedsopgaven som deres vigtigste, mange fængselsbetjente, som er dygtige til at arbejde med de indsatte medhenblik på resocialisering. Socialrådgiverne deler ofte betjentgruppen op i de gamle og de nye, som både referer til ansættelses an- ciennitet, men også til uddannelse, da fængselsbetjentuddannelsen er ændret for et par siden.

Socialrådgiver 4 skiller sig ud fra de øvrige socialrådgivere ved at lufte en større utilfredshed med fængselsbetjentenes socialfaglige arbejde.

###### Mindreværd Et forhold, som to af socialrådgiverne eksplicit påpeger, er at nogle fængselsbetjente opleves som havende mindreværd i forhold til socialrådgiverne, når det gælder arbejdet med de indsatte.

S1: 'Jamen, jeg ved ikke hvorfor betjentgruppen synes at socialrådgivergruppen er meget mere end dem, men det handler i min optik om mindreværd. Vi skal ikke komme og være smarte på deres bekostning. Vi skal ikke komme og bestemme alt muligt, for det ved vi ikke noget om. Så vi gør det samme som lederne skal gøre. Vi sætter os ned på deres niveau og hører om deres dagligdag, så de føler sig trygge ved at når vi træffer en beslutning har vi hørt og set dem. Og det er for helvede ikke altid man er enig i butikken, og så må man bare sige at hvis man ikke har gjort sig ulejlighed og taget vare på betjentenes ære, følelser om- kring deres faglighed og deres arbejde, så bliver det ret svært'.

Af citatet fremgår det, at betjentene føler sig underlegne, fordi det er muligt for socialrådgiverne at træffe beslutninger, hvor fængselsbetjentene ikke føler sig hørt, og derfor er det socialrådgivernes opgave, ifølge socialrådgiver 1, at høre

70
o'rtasidan Ahmad) o'rtasidan Ahmad) Nuqrasoy shitob bilan oqib o'tadi. ( 4. Bo'ron tezda o'tib ketadi, biz Jay- Mirmuhsin) hunning narigi tarafiga o'tganimizdan keyin bunaqangi yomon ofatlar bo'lmaydi. (

284-mashq. Quyida berilgan so'zlarni jadvalga joylashtiring va ular ishtirokida gaplar tuzing. Orol, Sangzor, Oqdaryo, Balxash, Issiqko'l, Chortoqsoy, Zarafshon, So'x, G'ovasoy, Katta Farg'ona kanali, Chordara, Chorvoq, Amu-Buxoro kanali, Qora dengiz, Tuyabo'g'iz, Shah- rixonsoy.

Dengiz va ko'l nomlari	Daryo nomlari	Soy nomlari	Kanal nomlari

- 285- Ajratib ko'rsatilgan so'zlar orqali qaysi daryolar haqida gap ketayotganini 285- Ajratib ko'rsatilgan so'zlar orqali qaysi daryolar haqida gap ketayotganini aniqlang.

1. Yoz boshlanib, bo'yidagi o'tlar qovjiray boshladi. 2. O'sha yili Eron shohi Yaksart Mirkarim Osim Darayavush kechib, Sug'diyani bosib oldi. ( ) 3. Kir daryosiga O'kuzdan Araks Darslikdan) (Erkin ko'prik qurish- ni buyurdi. ( 4. Bu jodudan ikki ko'zim, biri biri Jayhun. Sayhun, Vohidov)

286 - mashq. Boshqotirmaga yashiringan daryo nomlarini topib joylashtiring va ular haqida suhbat uyushtiring.

daryo

Birinchi qismi rangni bildiruvchi daryo nomi. Orolga borib quyiluvchi daryo nomi. Sirdaiyoning chap irmog'i. Qashqadaryo viloyati hududidan oqib o'tuvchi daryo nomi. Ham daryo, ham viloyat nomini bildiruvchi so'z.

IV. MUSTAHKAMLASH

- B) Savollar orqali
- 1. nomlariga misollar keltiring. 1. nomlariga misollar keltiring.
- 2. nomlariga misollar ayting. 2. nomlariga misollar ayting.

Ko'l, okean, dengiz nomlariga misollar aytib, ularni izohlang V. BAHOLASH MEZONI Ishtirokiga qarab VI. UYGA VAZIFA

162 savollarga geografiya fanidan olgan bilimlaringiz asosida 287-mashq. Uyga vazifa. javoblar yozing va suv bilan bog'liq nomlarni izohlang. 162 savollarga geografiya fanidan olgan bilimlaringiz asosida 287-mashq. Uyga vazifa. javoblar yozing va suv bilan bog'liq nomlarni izohlang.

- 1. daryo o'tmishda Jayhun, O'kuz, Oks nomlari bilan atalgan? 1. daryo o'tmishda Jayhun, O'kuz, Oks nomlari bilan atalgan?
- 2. hududidagi dengiz nima deb ataladi? 2. hududidagi dengiz nima deb ataladi?
- 3. shahri ichidan oqib o'tuvchi kanal nomini ayting. 3. shahri ichidan oqib o'tuvchi kanal nomini ayting.
- 4. va Norinning qo'shilishidan qaysi daryo hosil bo'ladi? 4. va Norinning qo'shilishidan qaysi daryo hosil bo'ladi?
## En fænomenologisk hermeneutisk tilgang

I dette kapitel gennemgås hvilken videnskabsteoretisk tilgang, som specialet ta- ger afsæt i. Forståelsen af ontologien og epistemologien i specialet vil blive præ- senteret. Centrale begreber vil blive præciseret og diskuteret. Begrænsningen ved det valgte videnskabsteoretiske afsæt vil til slut blive fremhævet.

Ønsket med dette speciale er overordnet at få en større forståelse af en fæng- selskulturs påvirkning af det socialfaglige arbejde, som udføres på et fængsel. I forsøget på at forstå dette vil en undersøgelse af hvilke elementer i fængselskul- turen, der primært påvirker socialrådgivernes arbejde fremtræde, og der vil blive undersøgt, hvad det betyder for socialrådgivernes oplevelse af relevansen af deres arbejde med henblik på at resocialisere de indsatte. Dette korte oprids viser, at det centrale i specialet er et ønske om at gå i dybden med en forståelse af fængselskulturens påvirkning af det sociale faglige arbejde og samtidig gå i dyb- den med socialrådgivernes oplevelse og forståelse af deres arbejdes indhold. Eller man kan sige, at der ønskes en fortolkning af socialrådgivernes egen forståelse og fortolkning af deres daglige praksis. Det grundlæggende for specialet er altså at undersøge forståelse, oplevelse og fortolkning. Flere forskellige videnskabelige traditioner har det til fælles, at de netop som udgangspunkt har den betragtning, at forståelse og fortolkning kommer før forklaring, og at aktører er bærere af be- tydnings- og meningssammenhænge (Højberg 2004:309). I herværende speciale vil det videnskabsteoretiske afsæt være fænomenologisk hermeneutisk.

## Kort introduktion til fænomenologi og hermeneutik

Både fænomenologi og hermeneutik omfavner mange filosoffers og sociologers arbejder, og der et ikke et entydigt svar på, hvad fænomenologi og hermeneutik er. Fænomenologi er en filosofisk retning, som en række filosoffer og samfundsteo- retikere i det 20. århundrede kan ses som eksponenter for. Udover Edmund Hus- serl (1859-1938), som ofte regnes som grundlæggeren, kan nævnes filosoffen Martin Heidegger (1889-1976), Jean-Paul Sartre (1905-1980) der ligeledes var filosof, og sociologerne Peter L. Berger og Thomas Luckmann (1929, 1927). Fæ-

13
## SPOČÍTEJ, KOLIK JE NA OBRÁZKU MRKVÍ, ZAJÍČKŮ A KRASLIC. POČET ZAPIŠ DO SPODNÍHO RÁMEČKU POČTEM TEČEK. (SEDM ZAJÍČKŮ – SEDM TEČEK)
DéPhy Montréal

transmise de plusieurs façons. En outre, pour faciliter la compréhension de l’information et pour susciter l’adhésion du plus grand nombre, l’information doit être répétée à plusieurs reprises.

#### Où diffuser l’information ?

L’information doit être diffusée le plus largement possible, notamment :

- • le site Web du gouvernement du Québec (informations générales) • le site Web du gouvernement du Québec (informations générales)
- • le site Santé Montréal (informations régionales) • le site Santé Montréal (informations régionales)
- • les médias sociaux (ex. : groupe Facebook de l’Institut Raymond-Dewar pour • les médias sociaux (ex. : groupe Facebook de l’Institut Raymond-Dewar pour les personnes sourdes)
- • les médias traditionnels (journaux, télévision, radio) • les médias traditionnels (journaux, télévision, radio)
- • courrier postal (feuillets d’information) • courrier postal (feuillets d’information)
- • téléphone (capsules préenregistrées) et via le service 211. • téléphone (capsules préenregistrées) et via le service 211.
- • les lieux de soins (ex. : information vidéo dans les CLSC, feuillet ajouté aux • les lieux de soins (ex. : information vidéo dans les CLSC, feuillet ajouté aux commandes de médicaments en pharmacie).

#### Comment transmettre l’information ?

Le langage utilisé doit être simple, facile à comprendre par le grand public. L’information doit être multilingue, à l’instar des feuillets d’information thématiques Montréal12. actuellement disponibles sur le site de Santé En outre, pour répondre aux besoins de l’ensemble de la population, l’information doit être accessible à tous, c’est-à-dire disponible dans plusieurs formats, notamment :

- • format numérique : • format numérique :
- o Web (ou documents téléchargeables) accessibles (conformes au o Web (ou documents téléchargeables) accessibles (conformes au standard du gouvernement du Québec, SGQRI 008 2.0)
- o en langue des signes* (LSQ et ASL) o en langue des signes* (LSQ et ASL)
- o audio (fichiers mp3) o audio (fichiers mp3)
- o simplifié et imagé (utilisation d’un vocabulaire simple, de phrases o simplifié et imagé (utilisation d’un vocabulaire simple, de phrases courtes et de pictogrammes)
- • courrier postal • courrier postal

Vaccination massive et personnes ayant des limitations fonctionnelles - 22/02/2021 13 / 30
## ΣΥΛΛΟΓΟΣ ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΩΝ Π. Ε. Μαρούσι 16 – 1 – 20145 ΑΜΑΡΟΥΣΙΟΥ Αρ. Πρ.: 10 Ταχ. Δ/νση: Ιερού Λόχου 3 – 5

- Τ. Κ. 15124 Μαρούσι Προς: Μέλη Συλλόγου μας

## Τηλ. & Fax: 210 8020788 Πληροφ. Καββαδία Φ. Κοιν.: Δ. Ο. Ε. Email:syll2grafeio@gmail.com Συλ. Εκπ/κών Π. Ε. Δικτυακός τόπος:http//: www.syllogosekpaideutikonpeamarousiou.gr

## ΚΑΜΠΑΝΙΑ ΑΛΛΗΛΕΓΓΥΗΣ ΓΙΑ ΤΟΥΣ ΚΟΥΡΔΟΥΣ ΠΡΟΣΦΥΓΕΣ ΤΗΣ ΡΟΖΑΒΑ

Το Δ. Σ. του Συλλόγου Εκπ/κών Π. Ε. Αμαρουσίου αποφάσισε τη συμμετοχή του Συλλόγου μας στην καμπάνια αλληλεγγύης για τους Κούρδους Πρόσφυγες της Ροζάβα (μαζί και με άλλους συλλόγους και σωματεία της χώρας μας) καταθέτοντας χρήματα από το ταμείο του συλλόγου μας για την ανακούφιση των προσφύγων. Στο πλαίσιο αυτό καλούμε τα μέλη του Συλλόγου μας (μέσω των συλλόγων διδασκόντων των Δημ. Σχολείων και Νηπιαγωγείων) να προχωρήσουν και στη συλλογή ειδών πρώτης ανάγκης (κουβέρτες, παλτό, μπότες, χειμωνιάτικα ρούχα για γυναίκες και παιδιά, σερβιέτες, πάνες, εσώρουχα, σαπούνια και γάλα βρεφικό και παιδικό), εφόσον επιθυμούν (δείτε σχετικό ενημερωτικό σημείωμα που επισυνάπτουμε) και να τα παραδώσουν στα μέλη του Δ. Σ. του Συλλόγου μας έως τις 2 Φεβρουαίου 2015. Για περισσότερες πληροφορίες μπορείτε να επικοινωνείτε με τα μέλη του Δ. Σ. του Συλλόγου μας.