„Trenutna situacija u BiH je veoma simbolična – bujične poplave su se dešavale u vrijeme najveće klimatske konferencije u Glazgovu. To samo pokazuje da je naša zemlja, iako mala, takođe teško pogođena klimatskom krizom – što naši političari često vole da zanemare. Slušamo prazne fraze bez istinskih opredeljenja za smanjenje i prevenciju glavnog uzroka ove ekološke krize – a to je industrija uglja. Zbog toga zahtevamo da scenario za dekarbonizaciju bude odmah deo političke agende, da se ukinu svi novi projekti za nove termoelektrane na ugalj, i da se vlada obaveže na tačan datum za postepeno ukidanje upotrebe uglja.”

Razni su nivoi aktivnosti na polju klimatskih promena u državama Zapadnog Balkana, ali čak i one države koje su ispred ostalih treba da pojačaju svoje napore. Iako je Severna Makedonija nazvana regionalnim liderom zbog postavljanja jednog od najambicioznijih klimatskih i energetskih ciljeva, nedostaje jasan plan kako da se to ostvari. Na drugoj strani spektra, Bosna i Hercegovina i Srbija čak planiraju otvaranje novih termoelektrana na ugalj - Kostolac, Kolubara B, Ugljevik 3 i Tuzla 37. Kosovo je, uprkos tome što još nije zemlja članica UN-a, učesnik Sporazuma o energetskoj zajednici, te je stoga u obavezi da pokaže odlučnu posvećenost ciljevima postepenog ukidanja upotrebe uglja.

### Green Home i Eko-tim iz Crne Gore:

„Zvanična najava Crne Gore o prestanku dalje zavisnosti od fosilnih goriva nakon 2035. je dobrodošao korak, iako pozivamo na jaču ambiciju. Sada je imperativ da vlada usvoji jasnu mapu puta kako bi osigurala da je energetska tranzicija pravedna i da niko ne ostane zaboravljen. Dekarbonizacija i reorganizacija energetskog sektora se već dešava, tako da su nam potrebne konkretne aktivnosti, kao na primer hitno usvajanje Nacionalnog i energetskog klimatskog plana (NECP) i Nacionalnog plana adaptacije (NAP)”.

### Regulatorni institut za obnovljive izvore energije i životnu sredinu i Beogradska otvorena škola iz Srbije:

„Srbija je poslednja od zemalja iz regiona koja je počela da razvija NECP, i to bez adekvatnog učešća javnosti. Energetska tranzicija je započeta bez otvorenog i transparentnog javnog dijaloga, ciljevi i ambicije nisu jasni, a društvene i ekonomske implikacije nisu predstavljene građanima. Celokupni proces razvoja energetske i klimatske politike šalje pomešane poruke, sa izradom NECP-a i Strategije razvoja energetike sa jedne strane, i otvaranjem vrata za nove 3GV termoelektrane u Nacrtu prostornog plana, sa druge strane. Kontroverzne poruke se šalju i od nadležnih institucija u vezi sa energetskom tranzicijom, ali jedna poruka zvoni glasnije od drugih - predsednik Vučić je svetu u Glazgovu najavio da Srbija ne može da obeća vremenski rok kada je reč o povlačenju upotrebe uglja. Ovo nas ostavlja bez nade i optimizma kada razmišljamo o zelenoj budućnosti naše zemlje”.

### Zajednička poruka:

„Posle nekoliko nedelja pregovora na UN konferenciji za klimatske promene, imamo jedan siguran konsenzus – naučni dokazi su jasni i svet treba da ograniči porast globalne temperature za 1,5 stepeni Celzijusa kako bi se usporile klimatske promene, pre svega smanjenjem upotrebe fosilnih goriva. Do sada su regionalni napori bili slabi i zaostaju u svakom pogledu. Naše zemlje ne mogu sebi da priušte ovo odlaganje jer će teret biti još veći po naše zdravlje i stalno rasti štete uzrokovane destruktivnim uticajima klimatskih promena. Štaviše, kriza COVID-19 ili bilo koja unutrašnja politička situacija, ne mogu se koristiti kao izgovor za odlaganje postavljanja