opravljati česa drugega, kar sicer običajno opravlja poleg tega dela. Po mnenju pritožbenega sodišča, glede na sodno prakso, navedeno velja tudi za različna opravila, ki jih zavarovanci (delavci) tudi sicer opravljajo v prostem času, in ki ne vplivajo na podaljševanje zdravljenja oz. poslabšanje zdravstvenega stanja. Delavec krši svoje pogodbene obveznosti, če zlorablja odsotnost z dela zaradi bolezni. Delavec se mora držati navodil zdravnika zato, da bo zdravljenje čim krajše in v skladu s predpisano terapijo in se vzdržati vseh ravnanj, ki bi lahko vplivala na podaljševanje zdravljenja oziroma poslabšanje zdravstvenega stanja in s tem delovno zmožnost delavca. Navedeno pa ne pomeni, da delavec v tem času ne sme izvrševati niti tistih običajnih vsakodnevnih opravil, ki jih je sicer lahko opravljal poleg svojega dela pri delodajalcu. Takšno tolmačenje bi bilo preozko in neživljenjsko. Zavarovanec je tako, četudi v bolniškem staležu, še vedno lahko sposoben relativno normalnega življenja, ni pa sposoben za del ovne obremenitve. Če tovrstna dejanja delavca ne vplivajo na podaljševanje zdravljenja oziroma poslabšanje zdravstvenega stanja in s tem delovno zmožnost delavca, potem ni zadržkov, da bi jih delavec lahko opravil tudi v času bolniške odsotnosti. Tožnik je resda kršil skopo "formalno navodilo" iz izdane odločbe imenovanega zdravnika ZZZS z dne 16. 8. 2007, za katero pa je dr. D.B. pojasnila, kako je prišlo do takšnega navodila in kako bi ravnala, če bi razpolagala s celotno tožnikovo medicinsko dokumentacij o, dr. D. pa je zatrdil, da očitane aktivnosti niso vplivale na podaljšanje rehabilitacije. Glede na navedeno je vsekakor slediti tožnikovemu pritožbenemu ugovoru, da za rešitev predmetne zadeve ni bistveno ugotoviti, ali je tožnik formalno kršil navodilo imenovanega zdravnika po odločbi ZZZS, temveč je bistveno, ali so očitane aktivnosti vplivale na podaljševanje zdravljenja oziroma poslabšanje zdravstvenega stanja in s tem delovno zmožnost tožnika. S tem v zvezi pritožbeno sodišče pojasnjuje, da je za pr esojo zakonitosti podaje izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi sprejemljiva naknadna strokovna presoja v sodnem postopku o tem, ali je delavčeva aktivnost negativno vplivala na potek zdravljenja. Predvsem velja to tako za tožnikovega osebnega zdravnika, kot lečečega fiziatra (ki ga sodišče iz nerazumljivih razlogov ni zaslišalo kljub dejstvu, da je celo tožnikov osebni zdravnik predlagal, da sodišče v zvezi z vplivom tožnikovih aktivnosti na proces rehabilitacije povpraša predlaganega zdravnika specialista), ki sta bila oba natančno seznanjena s tožnikovim zdravstvenim stanjem in sta (oz. bi lahko) objektivno ocenila, kako so tožnikove aktivnosti spornega dne vplivale na proces rehabilitacije. Ob navedenem je potrebno upoštevati tudi dejstvo, da gre za postopek izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, ki ga je zakonodajalec določil za najhujše primere kršitev, ko delavcu takoj preneha delovno razmerje in ko gre za takšne razloge, ko ob upoštevanju vseh okoliščin in interesov obeh pogodbenih strank ni več mogoč e nadaljevati delovnega razmerja do izteka odpovednega roka oziroma do poteka časa, za katerega je bila sklenjena pogodba o zaposlitvi, kot to določa 1. odstavek 110. člena ZDR. Po določilu 2. odstavka 88. člena ZDR mora delodajalec tudi dokazati, da obstaja utemeljen razlog, ki opravičuje izredno odpoved. Tudi Konvencija št. 158 o prenehanju delovnega razmerja na pobudo delodajalca (Ur. l. SFRJ - Mednarodne pogodba št. 4/84 ) v 4. členu določa, da delavcu delovno razmerje ne preneha, če za to ni resnega raz loga v zvezi s sposobnostjo ali obnašanjem delavca. Obstoj utemeljenega (resnega) razloga je torej bistven pogoj za zakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi. V zvezi z navedenim je sodišče, ko v postopku preizkuša zakonitost podane odpovedi, dolžno vsebinsko objektivno presoditi celotno situacijo določene zadeve. Tako v konkretni zadevi ni nepomembno dejstvo, ki ga je navajal tožnik, da ima ženo, ki je invalid I. kategorije (iz podatkov v spisu je razvidno, da je tožnik to dejstvo navajal že tudi v zagovoru pri toženi stranki - prilogi A7 in A9, str. 2), in je torej edini, ki lahko poskrbi za osnovne življenjske