CDC recomandă acum testarea unică a hepatitei C la toți adulții (cu vârsta de 18 ani și peste), inclusiv la cei cu HIV. CDC continuă să recomande persoanelor cu factori de risc, cum ar fi persoanele care injectează droguri, să fie testate în mod regulat. [23]

Un studiu recent ECDC arată variații mari între țări, iar proporția infecțiilor nediagnosticate variază între 45- 85% pentru HBV și între 20-89% pentru HCV, subliniind lacunele în programele de testare naționale. Sunt disponibile medicamente foarte eficiente pentru tratamentul persoanelor infectate cu hepatită B și C, dar blocajul principal observat în Europa e starea actuală a depistării cazului: prea multe infecții cu hepatită virală rămân nediagnosticate.

Un studiu ECDC arată că mai puțin de jumătate din țările UE/SEE au ghiduri dedicate pentru testarea HBV sau HCV și chiar mai puține țări pot furniza informații despre populația infectată și nediagnosticată. ECDC lucrează în prezent la ghidul bazat pe dovezi cu recomandări de testare pentru a sprijini țările în încercarea de atingere a țintei de eliminare până în 2030. Un raport de sinteză privind intervențiile eficiente pentru reducerea infecției cu hepatită C din rețeaua OMS / Europe Health Evidence Network (HEN) estimează prevalența de până la 98% în rândul persoanelor care injectează droguri.[9]

Unul din obiectivele globale de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (ODD) își propune, printre altele, să pună capăt până în 2030 epidemiilor de SIDA și tuberculoză și să combată hepatita. UE și-a luat angajamentul de a-și juca rolul în acest efort important prin sprijinirea acțiunilor și politicilor din statele membre pentru a-și îmbunătăți reacția față de aceste trei epidemii și pentru a-și atinge obiectivele de dezvoltare durabilă. Este posibil să se elimine hepatita virală ca o amenințare pentru sănătatea publică până în 2030 dacă liderii, în special în țările extrem de afectate, iau măsuri acum. La nivel global, o persoană moare la fiecare 30 de secunde din cauza unei boli legate de hepatită, astfel încât chiar și în actuala criză COVID-19, nu putem aștepta să acționăm asupra hepatitei virale. [24]

####### III. Analiza grupurilor populaționale

În România, TB afectează cea mai mare parte a populației care aparține unui grup vulnerabil cum ar fi persoanele fără adăpost, persoanele sărace, consumatorii de droguri injectabile, populația afectată tot mai mult în ultimii ani și de infecția HIV, hepatita B și C sau populația rurală a țării care are acces limitat la serviciile de sănătate; grupuri vulnerabile, persoane fără adăpost, persoane care suferă de dependenţă de alcool, droguri sau alte substanţe toxice, respectiv persoane private de libertate sau aflate sub control judiciar.

Incidența tuberculozei în România, în mediul rural a fost anul 2020, de 359,9 la 100000 de locuitori (27 de persoane diagnosticate din 7502 persoane testate), iar în rândul persoanelor fără adăpost incidența a fost de 1408,45 la 100000 (3 persoane diagnosticate din 213 testate), iar în rândul consumatorilor de droguri injectabile a fost de 597,01 la 100000 (2 persoane diagnosticate din 335 testate). Impactul cifrelor ne aduce în față importanța screeningului activ și importanța diagnosticului făcut rapid în zonele în care tuberculoza sau pacientul simptomatic ajunge mai greu către rețeaua de pneumologie, și anume în mediul rural. Aceste date aduc în prim-plan nevoia reală de diversificare a metodelor de diagnostic a tuberculozei pe termen lung, precum și importanța formării și perfecționării continue a resursei umane în problematica TB, dar și a diversificării acesteia, prin includerea, pe lângă medicii pneumologi, a medicilor de familie în controlul acestei afecțiuni. Proiectul “Consolidarea controlului tuberculozei în România prin implementarea Strategiei WHO END TB 2016 – 2020” este finanţat prin Mecanismul Financiar SEE 2014 – 2021, în cadrul programului „Provocări în Sănătatea Publică la nivel european”, coordonat de Ministerul Sănătăţii.Partener: LHL Tuberculosis Foundation. Buget: 11,176,470.00 €. Perioada de implementare: aprilie 2020 – aprilie 2023 Obiectivele specifice sunt:

- • accesului universal la diagnosticul precoce al tuberculozei, inclusiv tuberculozei latente. • accesului universal la diagnosticul precoce al tuberculozei, inclusiv tuberculozei latente.
- • capacităţii de control a TB prin implementarea măsurilor privind controlul infecției la nivelul • capacităţii de control a TB prin implementarea măsurilor privind controlul infecției la nivelul dispensarelor/spitalelor destinate tratării bolii.
- • gradului de implicare a comunităților, organizațiilor societății civile și a furnizorilor de îngrijire • gradului de implicare a comunităților, organizațiilor societății civile și a furnizorilor de îngrijire publică și privată prin intermediul Campaniei de Educare și activități de advocacy.
- • gradului de conștientizare a tuberculozei în România în rândul pacienților, grupurilor vulnerabile și • gradului de conștientizare a tuberculozei în România în rândul pacienților, grupurilor vulnerabile și populației generale.
- • tratamentului adecvat şi implementarea unei abordări centrate pe pacienți, în conformitate cu • tratamentului adecvat şi implementarea unei abordări centrate pe pacienți, în conformitate cu recomandările Organizației Mondiale a Sănătății. [18, 25]