indemnizației lunare de hrană dintre direcțiile de sănătate publică județene și a municipiului București și agențiile județene pentru plăți și inspecție socială, respectiv a municipiului București.[ 20]

Proiectul-pilot privind modelul de îngrijire în sistem ambulatoriu a pacienților cu tuberculoză din România este coordonat din punct de vedere tehnic de Ministerul Sănătății prin Unitatea de planificare și implementare de politici ale Programului ROU-T-MOH „Abordarea provocărilor sistemului de sănătate privind controlul tuberculozei în România“, iar din punct de vedere metodologic de către Institutul de Pneumoftiziologie „Marius Nasta“. Scopul proiectului-pilot este de a stabili mecanismele necesare pentru realizarea diagnosticului de tuberculoză și pentru inițierea și monitorizarea tratamentului tuberculozei la nivelul dispensarelor de pneumoftiziologie, pentru acele categorii de pacienți care sunt eligibili, conform metodologiei. Proiectul ROU-T-MoH privind controlul TB în România sprijină acordarea serviciilor pentru controlul TB în principal, în ambulator – dispensarul TB – pentru pacienții eligibili din 15 județe (Botoșani, Brașov, București, Călărași, Constanța, Galați, Ialomița, Iași, Maramureș, Mehedinți, Olt, Satu Mare, Suceava, Teleorman, Tulcea), în conformitate cu metodologia aprobată prin Ghidul de tratament al TB sensibile Specialiștii Ministerului Sănătății apreciază că acest proiect va avea ca principal rezultat scăderea incidenței tuberculozei, dar și o creștere a eficienței utilizării fondurilor publice pentru serviciile de sănătate, prin remodelarea furnizării de servicii de îngrijire a TB și tranziția de la modelul centrat pe spital, la cel centrat pe pacient.[18]

Promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei şi a discriminării - cu scopul creşterii accesului la servicii durabile, de înaltă calitate - reprezintă direcţii de bază în implementarea programului de screening în grupul ţintă definit. În activitatea de screening,Institutul de Pneumoftiziologie "Marius Nasta" foloseşte caravane mobile, dotate şi acreditate pentru screening radiologic şi diagnostic molecular rapid al tuberculozei. Toate persoanele suspecte sau confirmate cu tuberculoză, participante în proiectul-pilot, beneficiază de toate drepturile prevăzute în cadrul Programului național de control al tuberculozei.[19]

####### HEPATITA VIRALĂ

Raportul global 2021 de progres privind HIV, hepatita virală și infecțiile cu transmitere sexuală descrie contribuțiile importante ale OMS la nivel regional și global și identifică acțiuni comune în cele 3 arii tematice, precum și lacune și priorități ca bază pentru următoarele strategii. Mai precis, raportul analizează progresul în sectorul sănătății de-a lungul fiecărei direcții strategice și în fiecare regiune a OMS și discută oportunitățile de depășire a provocărilor rămase pentru a realiza accesul universal la intervenții eficiente HIV / ITS / Hepatită și pentru a contribui la obiectivul mai larg al acoperirii medicale universale. Având în vedere pandemia COVID-19, s-a acordat un accent deosebit asupra modului în care acest lucru a afectat prestarea serviciilor în fiecare dintre ariile tematice. [21]

La nivel mondial, se estimează că 500 de milioane de persoane sunt infectate cu hepatita B sau C. Aceste virusuri ucid 1,5 milioane de persoane pe an; 1 din 3 persoane a fost expusă la unul sau la ambele virusuri, iar majoritatea persoanelor infectate nu știu despre asta din cauza simptomelor latente. Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) estimează: o incidență generală a hepatitei B de 1,49 la 100000, o incidență a hepatitei C de 8,7 la 100000 în statele membre ale UE și o prevalență ridicată la persoanele care injectează droguri. Un număr de 9400000 persoane primesc tratament pentru infecţie cronică cu virusul hepatitei C. De asemenea, 10 % dintre cei cu infecţie cronică cu virusul hepatitei B sunt diagnosticaţi, iar 22% dintre aceştia primesc tratament. [22]

În 2021, CDC a lansat Cadrul strategic global de imunizare 2021-2030 , care oferă o foaie de parcurs pentru realizarea progresului către o lume protejată de bolile provenite, prin vaccinare, cum ar fi hepatita A și hepatita B. Obiectivele programului de imunizare pe care CDC încearcă să le consolideze sunt consolidarea serviciilor de vaccinare, sprijinirea și îmbunătățirea sistemelor de supraveghere a bolilor, susținerea capacităților programului de vaccinare în timp și creșterea impactului programului de vaccinare prin cercetare și evaluare. Chiar dacă tratamentele accesibile, sigure și eficiente pot preveni bolile hepatice și cancerul hepatic în rândul persoanelor care trăiesc cu hepatită B și le pot vindeca pe cei care trăiesc cu hepatită C, OMS a estimat că doar 10% din persoanele cu hepatită B și 21% din persoanele cu hepatită C din întreaga lume știau că au fost infectați în 2019. Dintre aceștia, 22% și respectiv 62% au primit tratament. Totodată, 42 % din copii, la nivel global, au acces la naştere la doza de vaccin împotriva hepatitei B..