###### III. FORMACE KATOLICKÉHO LAIKA K TOMU, ABY SE STAL VE ŠKOLE SVĚDKEM VÍRY

- 60. 60. Obsahově bohatá a hluboká zkušenost, jež je spojena s životním povoláním katolického laika ve škole, vyžaduje náležitou formaci na odborné a náboženské úrovni. U katolického pedagoga je zapotřebí duchovně vyzrálé osobnosti, která se projevuje v opravdovém křesťanském životě. „Takové povolání“, přípravu“,46 říká 2. vatikánský koncil, „vyžaduje velmi pečlivou „učitelé … se tedy mají zvlášť pečlivě připravovat, aby měli světské i náboženské poznání, potvrzené patřičnými vysvědčeními. Mají si též doby“.47 osvojit vychovatelské umění, které zohledňuje poznatky moderní Tato formace klade důraz na náboženskou a duchovní oblast, v nichž se často katolický laik neformuje tak intenzivně, jako v oblasti obecně kulturní a hlavně odborné.

########## Uvědomělost a podněty

- 61. 61. Katoličtí laici, kteří se připravují na práci ve škole, si mají být vědomi požadavku dobré odborné přípravy k uskutečňování svého vzdělávacího poslání, které představuje skutečně hluboce lidský úkol. Toto vědomí, rovněž v oblasti odborné, má být v případě katolického laika spojeno se snahou prožívat své výchovné zaměření jako prostředek k osobnímu posvěcování a k apoštolátu. Jedná se tedy o vědomé prožívání povolání, jež se vyžaduje od katolického laika pracujícího ve školství. Je úkolem samotných laiků ptát se, nakolik si své povolání uvědomují.
- 62. 62. Ve spojitosti s tímto uvědomováním si specifického poslání katolických laiků je zde nutnost rozšiřovat a aktualizovat svou náboženskou formaci, a to takovým způsobem, aby se zároveň s ní a vyváženým způsobem rozvíjela i lidská formace. Ze strany katolického laika je nutné živé vědomí významu náboženské formace, protože na ní závisí nejen možnost apoštolátu, ale i samotné uskutečňování odborného úkolu, zejména když se jedná o úkol výchovný.
- 63. 63. Tyto úvahy mají pomoci prohloubit toto uvědomění a podpořit reflexi nad osobní situací a všechno to pak má směřovat k naplnění životního povolání katolického laického pedagoga. To, co je zde „v sázce“, je tak významné, že je potřeba vyvinout velkou snahu o uvědomění si důležitých aspektů povolání, o němž se tady jedná, což má posléze vést k maximálnímu úsilí o zlepšení stávající situace – což vždy předpokládá formaci, na niž se často zapomíná nebo která se ponechává na nedostačující úrovni. V každém případě má katolický laik doufat v pomoc biskupů, kněží, řeholníků a řeholnic a především těch, kteří jsou pověřeni apoštolátem vzdělávání, hnutí a sdružení katolických laických pedagogů, k uvědomění si svého poslání i v osobních otázkách v oblasti formace a též k tomu, aby to správným způsobem vedlo k společenskému nasazení, jež tato formace vyžaduje.

########## Odborná a náboženská formace

- 64. 64. Nutno podotknout, že ne všechna centra formace učitelů nabízejí katolickým pedagogům vhodný odborný základ pro uskutečňování jejich poslání, jestliže bereme v úvahu úzký vztah mezi výkladem obsahu disciplín (zvláště humanitních) a pojetím člověka, života a světa. Může se stát, že v centrech formace učitelů, v nichž existuje ideologický pluralismus, se musí budoucí učitel sám snažit udělat si v určitých disciplínách syntézu mezi vírou a kulturou. V době formace nesmí zapomenout na to, že situace bude stejná i v době, když už bude vyučovat a bude se muset snažit ve svých žácích stimulovat dialog a osobní syntézu mezi vírou a kulturou. Z tohoto pohledu se zvlášť doporučuje učitelům, aby navštěvovali různá formační centra, které církev vede, a to tam, kde již fungují. V případě, že taková centra ještě neexistují a jsou k tomu možnosti, je zapotřebí je zřídit.
- 65. 65. Náboženská formace katolického pedagoga nesmí skončit zároveň se středním vzděláním. Musí ho doprovázet a doplňovat odborná formace, aby jeho víra byla na úrovni dospělého člověka, jeho lidské kultury a zvláštního laického povolání. Náboženská formace má směřovat k osobnímu posvěcování a