adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
معركة بورودينو
معركة بورودينو دارت رحاها بتاريخ 7 سبتمبر 1812 ما بين جيش نابليون بونابرت والجيش الإمبراطوري الروسي بقيادة الجنرال ميخائيل كوتوزوف، وهي إحدى أكبر معارك الغزو الفرنسي لروسيا التي نجم عنها خسارة 44,000 جندي روسي و35,000 جندي فرنسي ما بين قتيل وجريح وأسير، وقد قيل أنها كانت أكثر معارك الحروب النابليونية دمويةً بل ومن أكثر الحروب دموية في التاريخ البشري حتى ذلك الحين. وعلى الرغم من أن الفرنسيين انتصروا، إلا أن الروس تفاخروا بأنهم صمدوا في وجه نابليون ولم يعطوه الفرصة التي كان يحلم بها، بأن يقضي عليهم في معركة واحدة حاسمة. قال نابليون عن هذه المعركة: "إن أسوأ معركة خضتها في حياتي كانت تلك التي وقعت قرب موسكو. لقد أظهر الفرنسيون أنفسهم بمظهر مستحقي النصر، لكن الروس أظهروا أنفسهم بمظهر غير المقهورين".
Pertempuran Borodino
Pertempuran Borodino ( "Borodinskaja bitva", ) adalah pertempuran yang terjadi pada tanggal 7 September 1812 di Borodino, Rusia yang berjarak 110 km barat daya dari Moskwa. Pertempuran terjadi antara pasukan Kekaisaran Prancis Pertama dipimpin oleh Napoleon I melawan pasukan Kekaisaran Rusia yang dipimpin Mikhail Kutuzov. Pertempuran Borodino dikenal sebagai pertempuran terbesar dan yang paling berdarah di antara semua pertempuran pada era Napoleon (dalam satu hari) dengan korban jiwa mencapai 75.000-90.000 jiwa ditotal dari kedua belah pihak.
Iráni túszdráma
1979. november 4-én Iránban egy fiatalokból álló csoport – Ruholláh Homejni lelkes követői – megrohamozták az Amerikai Egyesült Államok teheráni nagykövetségét, és túszul ejtettek 63 amerikai állampolgárt, majd további hármat az iráni külügyminisztériumban. A 66 túsz közül 13-at két héten belül szabadon engedtek, egyet 1980 júliusában. A többieket – 50 férfit és két nőt – 444 napig tartották fogva. A túszejtők azzal magyarázták az akciót, hogy Amerika nem adta ki a helyi bíróságnak az ország korábbi vezetőjét, a sahot, Mohammed Reza Pahlavit. Khomeini követői kémtanyának nevezték a nagykövetséget, ahol 50 kötetnyi hivatalos és titkos dokumentumot gyűjtöttek be. Khomeini 1980. február 23-án úgy nyilatkozott, hogy az iráni parlament döntheti el az amerikai túszok sorsát, kérve az Egyesült Államokat, hogy szolgáltassa ki a sahot az iráni bíróságnak. Jimmy Carter amerikai elnök katonai mentőakciót rendelt el a túszok kiszabadítására, de a kísérlet sikertelenül végződött, miután az odaküldött helikopterek elromlottak a szokatlan sivatagi körülmények között (Operation Eagle Claw – Saskarom hadművelet). Az irániak ezt csodaként fogták fel. Sok elemző szerint az akció sikertelensége vezetett ahhoz, hogy Jimmy Carter elveszítette a következő amerikai elnökválasztást Ronald Reagannel szemben.
Iraanse gijzelingscrisis
De Iraanse gijzelingscrisis was een gijzelingsactie in de Amerikaanse ambassade in Teheran, die begon in 1979 en 444 dagen (ongeveer 14 maanden) duurde.
Иранска талачка криза
Иранска талачка криза била је дипломатска криза између Ирана и САД. Група исламистичких студената и милитаната заузела је амбасаду САД и за таоце узела 52 америчка службеника. Криза је трајала од 4. новембра 1979. до 20. јануара 1981. године. У Ирану је криза схватана као освета САД због деценија мешања у унутрашње послове Ирана и зато што се шах Реза Пахлави након победе Иранске револуције склонио у САД. Влада САД је 24. априла 1980. покушала извршити операцију спашавања талаца, али је операција неславно пропала.
Gisslankrisen i Iran
Gisslankrisen i Iran var en diplomatisk kris mellan Iran och USA där 52 amerikanska diplomater hölls som gisslan i 444 dagar mellan den 4 november 1979 och den 20 januari 1981, efter att en grupp islamistiska studenter hade tagit över USA:s ambassad i Teheran i sitt stöd för den iranska revolutionen.
Geiselnahme von Teheran
Bei der Geiselnahme von Teheran besetzten iranische Studenten am 4. November 1979 im Verlauf der Islamischen Revolution die US-Botschaft in Teheran, um gegen die Aufnahme des gestürzten Schahs Reza Pahlavi in den USA zu demonstrieren. Sie hielten 52 Diplomaten der Vereinigten Staaten vom 4. November 1979 bis zum 20. Januar 1981 als Geiseln und forderten die Auslieferung des Schahs. Washington verhängte Sanktionen, die Geiselnahme endete nach 444 Tagen.
Захоп амерыканскіх заложнікаў у Іране
Захоп амерыканскіх закладнікаў у Іране (4 лістапада 1979 — 20 студзеня 1981) — дыпламатычны крызіс, распачаты з захопу мясцовымі студэнтамі пасольства ў Тэгеране. Яны ўзялі ў закладнікі 52 супрацоўніка амерыканскага пасольства, якіх вызвалілі праз 444 дні ў 1981 годзе. Захопнікі патрабавалі ад ЗША выдаць шаха Махамеда Рэза Пехлеві, які знаходзіўся на лячэнні ў Нью-Ёркскай бальніцы. Тэрарыстаў неўзабаве падтрымаў узначалены аяталой Хамейні ўрад. Праваленая ваенная аперацыя па выратаванні закладнікаў і няздольнасць вырашыць канфлікт адмоўна адбіліся на кар'еры прэзідэнта ЗША Джымі Картэра. Закладнікі былі вызвалены пры пасродніцтве ўрада Алжыра ў дзень уступлення на пасаду Рональда Рэйгана.
משבר בני הערובה באיראן
משבר בני הערובה באיראן הוא כינוי לתקופה בת 444 ימים (מ-4 בנובמבר 1979 ועד ל-20 בינואר 1981) שבה הוחזקו 52 דיפלומטים ואזרחים אמריקאים כבני ערובה בטהראן בירת איראן על ידי השלטון האסלאמי המהפכני החדש, שעלה לשלטון בעקבות המהפכה האסלאמית באיראן.
Κρίση των ομήρων (Ιράν)
Με τον όρο κρίση των ομήρων γίνεται αναφορά στη διπλωματική κρίση που ξέσπασε μεταξύ Ιράν και ΗΠΑ όταν 52 Αμερικανοί κρατήθηκαν όμηροι στην αμερικανική πρεσβεία στην Τεχεράνη από μια ομάδα ισλαμιστών φοιτητών. Η κρίση διήρκεσε από τις 4 Νοεμβρίου 1979 μέχρι τις 20 Ιανουαρίου του 1981. Αφού απέτυχαν διπλωματικές προσπάθειες της αμερικανικής κυβέρνησης, επιβλήθηκαν οικονομικές πιέσεις στο Ιράν, όπως εμπάργκο σε ιρανικά προϊόντα και δέσμευση ιρανικών καταθέσεων σε αμερικανικές τράπεζες. Ακολούθησαν απειλές στρατιωτικής επέμβασης και μια αποτυχημένη μυστική επιχείρηση διάσωσης των ομήρων, γνωστή με την κωδική ονομασία «Επιχείρηση Νύχι του Αετού» (αγγλ. Operation Eagle Claw), η οποία κατέληξε στο θάνατο οκτώ αμερικανών στρατιωτών και ενός ιρανού πολίτη. Η κρίση έληξε με τη διακήρυξη του Αλγερίου που υπογράφτηκε στις 19 Ιανουαρίου 1981 και η οποία, μεταξύ άλλων, προέβλεπε πως οι ΗΠΑ δεν θα αναμιγνύονταν στρατιωτικά ή πολιτικά στις εσωτερικές υποθέσεις του Ιράν. Η κατάληξη της κρίσης χαρακτηρίστηκε ως ήττα της εξωτερικής πολιτικής των ΗΠΑ έχοντας αρνητικές επιπτώσεις στην υποψηφιότητα του τότε προέδρου Τζίμι Κάρτερ. Οδήγησε στη διακοπή των διπλωματικών σχέσεων μεταξύ Τεχεράνης και Ουάσιγκτον, σηματοδοτώντας παράλληλα την έναρξη μιας έντονης και μακράς περιόδου εχθρότητας μεταξύ των δύο χωρών. Η κρίση των ομήρων έλαβε χώρα σε μια περίοδο πολιτικής και κοινωνικής αστάθειας που διαδέχτηκε τα γεγονότα της ιρανικής επανάστασης. Ενώ για τον υπόλοιπο κόσμο το γεγονός της κατάληψης αντιμετωπίστηκε ως μια διεθνής κρίση, για το Ιράν υπήρξε κυρίως ένας αγώνας στο εσωτερικό της χώρας με αναφορά στο δημοψήφισμα για το νέο σύνταγμα. Η κρίση, σε συνδυασμό με την στήριξη των φοιτητών από τον Ρουχολάχ Χομεϊνί, οδήγησε τον πρωθυπουργό Μεχντί Μπαζαργκάν σε παραίτηση.
Захват американских заложников в Иране
Захват американских заложников в Иране — дипломатический кризис в американо-иранских отношениях в 1979—1981 годах. 4 ноября 1979 года, после Исламской революции в Иране, американское посольство и 66 работавших там дипломатов были захвачены антиамерикански настроенной толпой; захват поддержало новое исламское правительство Ирана. Попытка освободить американских дипломатов путём вооружённой спецоперации провалилась. Заложники были освобождены 20 января 1981 года в результате переговоров.
Iranin panttivankikriisi
Iranin panttivankikriisi oli tapahtumasarja, joka alkoi, kun paikalliset islamilaiset opiskelijat valtasivat 4. marraskuuta 1979 Yhdysvaltain Iranin suurlähetystön Teheranissa.
Криза с американски заложници в Иран (1979 – 1981)
Кризата с американските заложници в Иран (, "Окупация на американското посолство") е дипломатическа криза между Иран и САЩ, по време на която 66 американци са държани заложници за 444 дни – от 4 ноемри 1979 до 20 януари 1981, след като група ислямистки студенти и активисти окупират американското посолство в Техеран в подкрепа на Иранската революция.
ইরান জিম্মি সংকট
ইরান জিম্মি সংকট একটি ঐতিহাসিক ঘটনার প্রেক্ষিতরুপ। এর কারণে মার্কিন যুক্তরাষ্ট্র এবং ইরানের মধ্যে একটি কূটনৈতিক সম্পর্ক স্থগিত হয়ে যায়। ইরান বিপ্লবকে সমর্থনকারী ইমাম খোমেনি পন্থী মুসলিম শিক্ষার্থীদের সাথে থাকা একদল ইরানি কলেজের শিক্ষার্থী নেওয়ার পরে ৪ নভেম্বর, ১৯৭৯ থেকে ২০ জানুয়ারি পর্যন্ত ৪৪৪ দিনের জন্য বাইশ জন আমেরিকান কূটনীতিক এবং নাগরিককে তেহরানে মার্কিন দূতাবাসের ওপরে জিম্মি করে রেখেছিলো।
Crisi degli ostaggi in Iran
La crisi degli ostaggi fu una crisi diplomatico-politica fra gli Stati Uniti e l'Iran, nata in seguito all'occupazione dell'ambasciata statunitense a Teheran da parte di un gruppo di studenti, nel corso della rivoluzione iraniana, che coinvolse 52 diplomatici americani, tenuti in ostaggio dal 4 novembre 1979 al 20 gennaio 1981.
주이란 미국 대사관 인질 사건
주 이란 미국 대사관 인질 사건은 1979년 11월부터 1981년 1월까지 미국인 50여명이 이란 주재 미국 대사관에서 인질로 억류되어 있던 사건이다. 미국에서는 이란 인질 사건(Iran hostage crisis)으로 알려져 있다.
Захоплення американських заручників у Тегерані
Захоплення американських заручників у Тегерані — інцидент, відомий також як Захоплення американських заручників в Ірані, Дипломатична ірано-американська криза, коли 4 листопада 1979 року більше 60 американських дипломатів і працівників посольства США в Тегерані були захоплені групою іранських студентів із організації Мусульманські студенти - послідовники шляху Імама і більшість з них утримувалась як заручники протягом 444 днів.. Ця подія стала початком тривалої кризи американо-іранських стосунків і отримала діаметрально-протилежні оцінки: у США вона розглядалась як порушення міжнародного права і акт «тероризму та анархії», а в Ірані — як протест проти втручання США у його внутрішні справи, включаючи спроби протидіяти перемозі Ісламської революції, в результаті якої була повалена влада давнього союзника США на Близькому Сході шаха Мохаммеда Реза Пахлаві.
گروگان‌گیری در سفارت ایالات متحده آمریکا
تصرف سفارت آمریکا که در ادبیات سیاسی جمهوری اسلامی ایران تسخیر لانهٔ جاسوسی و در ادبیات رسانه‌ای غرب بحران گروگان‌گیری در ایران خوانده می‌شود به دوران "۴۴۴ روزه‌ای" از دشمنی سیاسی-نظامی میان دولت انقلابی ایران و ایالات متحده آمریکا گفته می‌شود که در تاریخ ۱۳ آبان ۱۳۵۸ (برابر با ۴ نوامبر ۱۹۷۹) با حملهٔ تعدادی از فعالان حوزه دانشجویی موسوم به دانشجویان پیرو خط امام به سفارت آمریکا در تهران آغاز شد و با به گروگان گرفته‌شدن ۶۶ دیپلمات آمریکایی به یکی از عمده‌ترین بحران‌های بین‌المللی تبدیل شد. گروگان‌گیری در تاریخ ۳۰ دی ۱۳۵۹ (برابر با ۲۰ ژانویه ۱۹۸۱) با پذیرش قرارداد الجزایر از سوی دولت‌های ایران و ایالات متحده آمریکا پایان یافت.
伊朗人质危机
伊朗人质危机（，波斯语：تسخیر لانه جاسوسی امریکا）或称伊朗人质事件，為1979年伊朗爆發伊斯兰革命后，被占领，66名美国外交官和平民被扣留为人质的危机。这场人质危机始于1979年11月4日，一直持续到1981年的1月20日，长达444天。很多人至今仍认为，这场人质危机导致了当时的美国总统吉米·卡特競选连任失败。
Crise dos reféns americanos no Irã
A crise dos reféns americanos no Irã Irão foi uma crise diplomática entre o Irã e os Estados Unidos, onde 52 norte-americanos foram mantidos reféns por 444 dias (de 4 de novembro de 1979 a 20 de janeiro de 1981), após um grupo de estudantes e militantes islâmicos tomar a embaixada americana em Teerã, em apoio à Revolução Iraniana.
Crisi dels ostatges a l'Iran
La Crisi dels ostatges a l'Iran fou un episodi en les relacions entre l'Iran i els Estats Units que es va iniciar el 4 de novembre de 1979, quan un grup d'estudiants seguidors de l'aiatol·là Ruhol·lah Khomeini assaltà l'ambaixada dels Estats Units a Teheran, on van prendre com a ostatges seixanta-tres ciutadans americans, i el Ministeri d'Afers Estrangers Iranià, on van fer tres ostatges més. Aquests arrestos violaven el principi de la immunitat diplomàtica. Tretze dels trenta-sis ostatges foren alliberats al cap de dues setmanes i un altre més el juliol de 1980, però la resta, cinquanta homes i dues dones, foren retinguts durant quatre-cents quaranta-quatre dies com a protesta per la negativa del govern dels Estats Units de lliurar a l'Iran l'ex xa Mohammad Reza Pahlavi, que havia estat destronat per la revolució islàmica, per a ser-hi jutjat.
Gisselkrisen i Iran
Gisselkrisen i Iran var en 444-dager lang periode der den nye regjeringen i Iran etter den iranske revolusjonen holdt fanget 66 diplomater og borgere fra USA. Det er antatt av mange at hendelsen førte til at president Jimmy Carter tapte gjenvalget for en ny periode som president i USA, og at hendelsen satte punktum for den første fundamentalistiske islamske revolusjonen i moderne tid. Den begynte 4. november 1979 og varte til 20. januar 1981.
İran rehine krizi
İran rehine krizi, ABD ile İran arasında 444 gün süren diplomatik krizdir. Bu kriz, İran İslam Devrimi'nden hemen sonra ülkeden kaçan Şah Rıza Pehlevi'nin ABD'ye tedavi için kabul edilmesinin ardından 4 Kasım 1979'da bir grup İranlı öğrencinin ABD'nin Tahran Büyükelçiliği'ni basarak 52 Amerikalıyı rehin alması ile başlayıp 444. gün sonunda, yani 20 Ocak 1981'de, serbest bırakmasıyla son buldu. Bu olay, Dünya tarihindeki en uzun süren diplomatik rehine krizi olarak bilinmektedir. O dönem elçiliği basan militanlardan biri olan Hüseyin Şeyhülislam, COVID-19 virüsü nedeniyle ölmüştür.
Khủng hoảng con tin Iran
Khủng hoảng con tin Iran là một cuộc xung đột chính trị, ngoại giao giữa Iran và Hoa Kỳ. 56 nhà ngoại giao và công dân Mỹ bị bắt làm con tin 444 ngày kể từ ngày 4 tháng 11 năm 1979 đến ngày 20 tháng 1 năm 1981 sau khi một nhóm sinh viên Iran thuộc Muslim Student Followers of the Imam's Line, hỗ trợ Cách mạng Hồi giáo, đã đánh chiếm Đại sứ quán Hoa Kỳ tại Tehran. Cuộc khủng hoảng này giữ kỷ lục là cuộc khủng hoảng con tin dài nhất trong lịch sử.
Krisis tebusan Iran
Krisis tebusan Iran (bahasa Iran: تسخیر لانه جاسوسی امریکا, secara harafiah bermaksud "Penawanan Sarang Pengintip Amerika"), ialah krisis diplomatik antara Iran dan Amerika Syarikat. Sebanyak 52 orang Amerika Syarikat dijadikan tebusan selama 444 hari (4 November 1979 hingga 20 January 1981), selepas sekumpulan pelajar Iran yang menyokong Revolusi Iran menawan Kedutaan AS di Tehran. Presiden Carter menggelar para tebusan sebagai "mangsa pengganas dan anarki" serta berkata bahawa "Amerika Syarikat tidak akan tunduk kepada peras ugut."
Crise des otages américains en Iran
La crise des otages américains en Iran correspond à un épisode de tension internationale dans les relations entre les États-Unis et l'Iran, qui survient du au . Pendant , cinquante-deux diplomates et civils américains sont retenus en otage par des étudiants iraniens dans l'ambassade des États-Unis de Téhéran.
Kryzys zakładników (Iran)
Kryzys zakładników – kryzys w stosunkach amerykańsko-irańskich, do jakiego doszło po zajęciu ambasady Stanów Zjednoczonych w Teheranie przez grupę kilkuset studentów i wzięciu przez nich wszystkich przebywających w placówce dyplomatycznej jako zakładników. Wydarzenie to miało miejsce dziewięć miesięcy po zwycięstwie rewolucji islamskiej w Iranie, gdy między siłami biorącymi udział w rewolucji trwała jeszcze walka o władzę.
Iran hostage crisis
Fifty-two United States diplomats and citizens were held hostage after a group of militarized Iranian college students belonging to the Muslim Student Followers of the Imam's Line, who supported the Iranian Revolution, took over the U.S. Embassy in Tehran and seized hostages. A diplomatic standoff ensued. The hostages were held for 444 days from November 4, 1979, to January 20, 1981.
Crisis de los rehenes en Irán
La crisis de los rehenes en Irán se desarrolló en un periodo de 444 días, durante el cual un grupo de estudiantes iraníes tomó como rehenes 66 diplomáticos y ciudadanos de los Estados Unidos de América. La crisis empezó el 4 de noviembre de 1979 y se prolongó hasta el 20 de enero de 1981.
Americká rukojmí v Íránu
Americká rukojmí v Íránu představují vyvrcholení krize mezi Spojenými státy a Íránem po íránské islámské revoluci v roce 1979.
أزمة رهائن إيران
أزمة رهائن إيران هي أزمة دبلوماسية حدثت بين إيران والولايات المتحدة عندما اقتحمت مجموعة من الطلاب الإسلاميين في إيران السفارة الأمريكية بها دعما للثورة الإيرانية وأحتجزوا 52 أميركياً من سكان السفارة كرهائن لمدة 444 يوم من 4 نوفمبر 1979 حتي 20 يناير 1981
Ámokfutás a Columbine High Schoolban
A Columbine középiskolai mészárlás 1999. április 20-án, kedden, az Amerikai Egyesült Államokban történt a Columbine Gimnáziumban, a Colorado-i Columbine városában, Denver és Littleton közelében. Két tizenéves diák, Eric Harris (18 éves) és Dylan Klebold (17 éves) fegyveres ámokfutása során meggyilkolt tizenkét diákot és egy tanárt, megsebesítettek 21 embert, majd öngyilkosok lettek. A "Columbine középiskolai mészárlás" az Egyesült Államok történelmének egyik legvéresebb iskolai mészárlása, például a 2007. április 16-ai Virginia Tech mészárlás és a Sandy Hook-i iskolai mészárlás után.
Масакр у Колумбајну
Масакр у Колумбајну је био пуцњава у средњој школи Колумбајн у Литлтону, Колорадо који се догодио 20. априла 1999. Два ученика - Ерик Харис и Дилан Клиболд - су том приликом напали ученике и особље, убивши 12 ученика и једног наставника и ранивши 21 ученика уз 3 која су повређена приликом покушаја бега из школе. Нападачи су након тога извршили самоубиство. Поред пуцњаве, сложени и планирани напад је укључивао постављање бомбе да се одвуче пажња ватрогасцима и школском обезбеђењу, боце са пропаном претворене у бомбу смештену у школској мензи, 99 експлозивних направа и подметање бомби у аутомобиле.
Columbinemassakern
Columbinemassakern ägde rum tisdagen den 20 april 1999 på Columbine High School i Columbine, i Jefferson County och nära Littleton i Colorado i USA. Två sistaårselever, Eric Harris och Dylan Klebold, genomförde en skolmassaker då de mördade 12 elever och en lärare. De skadade ytterligare 21 elever varav tre skadades då de försökte fly. Händelsen avslutades med att Harris och Klebold begick självmord. Columbinemassakern är den fjärde värsta skolskjutningen i amerikansk historia men det mest omtalade massmedialt, bland annat i dokumentären Bowling for Columbine.
Amoklauf an der Columbine High School
Der Amoklauf an der Columbine High School, auch als Schulmassaker von Littleton bekannt, ereignete sich am 20. April 1999 an der Columbine High School in Columbine, einem nahe Littleton gelegenen Vorort von Denver im US-Bundesstaat Colorado. Bei dem Amoklauf erschossen zwei Abschlussklässler innerhalb einer knappen Stunde zwölf Schüler im Alter von 14 bis 18 Jahren, einen Lehrer und sich selbst. Weitere 24 Menschen wurden zum Teil schwer verletzt. Viele der Überlebenden berichteten anlässlich des 20. Jahrestages im Jahr 2019, noch immer an den Folgen des Ereignisses zu leiden.
הטבח בתיכון קולומביין
הטבח בתיכון קולומביין התרחש ביום שלישי, 20 באפריל 1999, בבית הספר התיכון "קולומביין" במחוז ג'פרסון שבקולורדו, ליד הערים דנוור וליטלטון. שני תלמידים, אריק האריס בן ה-18 ודילן קלבולד בן ה-17, ביצעו טבח ירי המוני וגרמו למותם של 12 תלמידים ומורה אחד ולפציעתם של 24 אחרים, ולאחר מכן התאבדו. בהיסטוריה של אירועי ירי שהתרחשו בתחומי מוסדות לימוד בארצות הברית, הטבח הזה הוא אירוע הירי החמישי בחומרתו, בהיבט של מספר הקורבנות, מידת האלימות ובכלל הפרטים אודות חייהם רוויי האלימות של הטובחים. התקריות הקטלניות יותר היו הטבח בווירג'יניה טק בשנת 2007, הטבח בבית הספר היסודי סנדי הוק בקונטיקט בשנת 2012, הטבח באוניברסיטת טקסס בשנת 1966 והטבח בתיכון דאגלס בשנת 2018.
Σφαγή στο λύκειο Κολουμπάιν
Η Σφαγή στο λύκειο Κολουμπάιν ήταν μια ένοπλη επίθεση σε σχολείο που συνέβη στις 20 Απριλίου του 1999, στο Κολουμπάιν, μια μη ενσωματωμένη περιοχή της κομητείας Τζέφερσον στην αμερικανική πολιτεία του Κολοράντο.  Εκτός από τους πυροβολισμούς, η πολύπλοκη και εξαιρετικά προγραμματισμένη επίθεση αφορούσε βόμβα πυρκαγιάς για την εκτροπή των πυροσβεστών, δεξαμενές προπανίου που μετατράπηκαν σε βόμβες που τοποθετήθηκαν στην καφετέρια, 99 εκρηκτικές συσκευές και βόμβες αυτοκινήτου. Οι δράστες, οι τελειόφοιτοι μαθητές Έρικ Χάρρις και Ντίλαν Κλήμπολντ, δολοφόνησαν 12 μαθητές και έναν δάσκαλο. Τραυματίστηκαν 21 επιπλέον άτομα και άλλα τρία τραυματίστηκαν ενώ προσπαθούσαν να ξεφύγουν από το σχολείο. Στη συνέχεια το δίδυμο αυτοκτόνησε.
Masacrul de la liceul Columbine
Masacrul de la liceul Columbine a avut loc într-o zi de marți, pe 20 aprilie 1999, în liceul Columbine, într-o regiune din comitatul Jefferson, Colorado, Statele Unite, lângă Denver și Littleton. În acest eveniment au fost implicați doi elevi, Eric Harris și Dylan Klebold, care prin acțiunile complexe pe care le-au plănuit- folosirea a 99 de dispozitive explozive, utilizarea unor bombe cu scopul de a distrage atenția pompierilor- au dezlănțuit un haos în care și-au pierdut viața 12 elevi și un profesor. În același timp, alți 21 de elevi au fost răniți, iar alți trei au fost răniți în timp ce încercau să scape din liceu. După ce și-au încheiat planul, cei doi s-au sinucis.
Массовое убийство в школе «Колумбайн»
Массовое убийство в шко́ле «Колумба́йн» () — спланированное нападение двух учеников, Эрика Харриса и Дилана Клиболда, старших классов школы «Колумбайн», расположенной в одноимённой невключённой общине округа Джефферсон, штат Колорадо, на остальных учеников и персонал этой школы, совершённое 20 апреля 1999 года с применением стрелкового оружия и самодельных взрывных устройств. Нападавшие убили 13 человек (12 учеников и одного учителя), ранили ещё 23 человека, после чего нападавшие застрелились сами.
Columbinen verilöyly
Columbinen verilöyly oli Eric David Harrisin (9. huhtikuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) ja Dylan Bennet Kleboldin (11. syyskuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999), 20. huhtikuuta 1999 tekemä joukkomurha Columbine High Schoolissa Coloradossa Yhdysvalloissa. He ampuivat hengiltä 12 oppilasta ja yhden opettajan sekä haavoittivat 21 muuta. Verilöyly päättyi heidän ammuttuaan lopuksi itsensä.
Масово убийство в Колумбайн
Масовото убийство в Колумбайн става във вторник, 20 април, 1999 година в Колумбайнската гимназия в населеното място Колумбайн, окръг Джеферсън, Колорадо, САЩ. Учениците Ерик Харис и Дилън Клиболд убиват 12 ученици и учител, раняват 21 души, след което се самоубиват. Използвано е автоматично оръжие, сред които е TEC-9.
Massacro della Columbine High School
Il massacro della Columbine High School fu una strage in ambito scolastico avvenuta il 20 aprile 1999 negli Stati Uniti d'America, che coinvolse alunni e insegnanti di una scuola superiore del distretto amministrativo di Columbine, non lontano da Denver (Colorado): due studenti della "Columbine High School", Eric Harris e Dylan Klebold, si introdussero nell'edificio armati e aprirono il fuoco su numerosi compagni di scuola e insegnanti.
콜럼바인 고등학교 총기 난사 사건
콜럼바인 고등학교 총기 난사 사건(Columbine High School Massacre)는 1999년 4월 20일 미국 콜로라도주에 위치한 콜럼바인 고등학교에서 일어난 총기 난사 사건으로 학교 학생인 에릭 해리스(Eric Harris, 1981년 4월 9일생)와 딜런 클리볼드(Dylan Klebold, 1981년 9월 11일생)에 의해 일어났다. 당시 에릭과 딜런은 12명의 학생과 1명의 교사를 죽였으며 다른 23명의 사람들에게 큰 부상을 남겼다.
Бійня у школі Колумбайн
Бійня у школі Колумбайн () — масове вбивство у середній школі Колумбайн, штат Колорадо, одне з найбільших вбивств у школах США. 20 квітня 1999 року двоє учнів школи Дилан Кліболд та Ерік Гарріс із застосуванням вогнепальної зброї вбили 13 людей та поранили ще 21 інших, після чого вчинили самогубство. Трагедія у Колумбайн набула широкого резонансу у суспільстві й викликала суперечки про необхідність посилення контролю над вогнепальною зброєю у США. У центрі суспільної уваги опинились також питання шкільних відносин, цькування, молодіжних субкультур тощо.
کشتار دبیرستان کلمباین
کشتار دبیرستان کلمباین یک تیراندازی در مدارس بود که در ۲۰ آوریل ۱۹۹۹ در دبیرستان کلمباین، واقع در کلمباین که یک منطقه غیرصنعتی در جفرسون کانتی ایالت کلرادو است، اتفاق افتاد. علاوه بر تیراندازی، حمله‌های پیچیده و به شدت برنامه‌ریزی شده شامل یک بمب آتش‌زا برای منحرف کردن آتش نشانان، مخزن‌های پروپان تبدیل شده به بمب که در کافه تریا قرار داده شده بود، ۹۹ عدد مواد منفجره و بمب‌های جای‌گذاری شده در اتومبیل، صورت گرفته بود. دو دانش‌آموز دبیرستانی، اریک هریس و دیلن کلبولد، در نهایت ۱۲ دانش‌آموز و یک معلم را به قتل رساندند. آن‌ها ۲۴ دانش‌آموز دیگر را زخمی‌ کردند که سه نفر از آن افراد، زمانی زخمی شدند که در حال فرار از مدرسه بودند. اریک و دیلن، سپس اقدام به خودکشی کردند.
科倫拜校園事件
科倫拜校園事件是1999年4月20日於美國科羅拉多州傑佛遜郡哥伦拜恩高中發生的校園槍擊事件。兩名青少年學生—埃里克·哈里斯和迪伦·克莱伯德配備槍械和爆裂物進入校園，槍殺了12名學生和1名教師，造成其他24人受傷，兩人随即自殺身亡。這起事件被視為美國歷史上最血腥校園槍擊事件。