adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
جنگ روس–بیزانس (۹۰۷)
نبرد روس–بیزانس که در سال ۹۰۷ میلادی در کتاب کرونیکل اولیه با نام بردن از الگ نووگورود ذکر شده، وقایعی را نشان می‌دهد که آن را موفق‌ترین عملیات نظامی کیوان روس در برابر امپراتوری بیزانس می‌دانند. تناقضاتی در منابع اولیه یونانی در رابطه به این واقعه وجود دارد.
Guerra rus'-bizantina de 907
A Guerra rus'-bizantina de 907 está associada na Primeira Crônica com o nome de Olegue de Quieve e é descrita como tendo sido a mais vitoriosa operação militar da Rússia de Quieve contra o Império Bizantino. Paradoxalmente, as fontes gregas não fazem sequer menção ao evento.
Konstantinopolis Kuşatması (907)
Rus-Bizans Savaşı 907, Birincil tarihte (Yaklaşık 850 ile 1110 tarihleri arasında olan ve orijinal olarak yaklaşık 1113 yılında Kiev' de derlenen bir Kiev Knezliği tarihi) Kievli Oleg ismi ile birleştirilir. Vakayiname, Rusların Bizans İmparatorluğu' na karşı düzenlediği çok başarılı bir askerî operasyon olduğunu ifade eder. Mantığa aykırı olarak Yunan kaynakları onun hepsinden bahsetmez.
Guerre entre Rus' et Byzantins (907)
La guerre entre les Rus' et les Byzantins de 907 est associée dans la "Chronique des temps passés" avec le nom d'Oleg le Sage. Cette chronique insinue que cette guerre ait été le plus grand succès militaire des Rus' contre l'Empire byzantin. Paradoxalement les écrits grecs n'en font mention nulle part.
Rus'–Byzantine War (907)
The Rus'–Byzantine War of 907 is associated in the Primary Chronicle with the name of Oleg of Novgorod. The chronicle implies that it was the most successful military operation of the Kievan Rus' against the Byzantine Empire. Paradoxically, Greek sources do not mention it at all.
Битка код Мелитене
Битка код Мелитене одиграла се 1100. године између крсташке војске предвођене Боемундом Тарентским и Данишменда предвођеним Малик Газијем. Битка је део крсташких ратова и завршена је победом муслимана.
メリテネの戦い
メリテネの戦い（メリテネのたたかい、）は1100年、アンティオキア公ボエモン1世率いる十字軍勢力がアナトリア半島東部のマラティヤ（ラテン語名メリテネ）で率いるダニシュメンド朝トルコ人に敗れた戦闘。
Битка при Мелитена
Битката при Мелитена е военно сражение, случило се през 1100 г. близо до Мелитена (съвременна Малатия) в днешна Турция. Битката е част от завоевателната кампания на мюсюлманите Данишменди от източен Анадол срещу Арменско кралство Киликия и се води между данишменидска конница на Малик-Гази Гюмюштекин и войските на норманския принц Боемунд I Антиохийски, като поради това се разглежда като част от кръстоносните походи.
Battaglia di Melitene
Nella Battaglia di Melitene del 1100 una colonna di Crociati guidata da Boemondo I d'Antiochia fu sconfitta dai turchi Danishmendidi comandati da Danishmend Ghazi.
نبرد ملطیه
در نبرد ملطیه (Battle of Melitene) در سال ۱۱۰۰ میلادی، یک نیروی صلیبی به رهبری بوهموند یکم انطاکیه در ملطیه در شرق آناتولی از تُرکان دانشمندی به فرماندهی غازی گوموشتیگین شکست خورد. پس از تصاحب سلطنت انطاکیه در سال ۱۰۹۸، بوهموند با ارمنیان کیلیکیا متحد شد. هنگامی که جبرئیل از ملطیه و پادگان ارمنی وی مورد حمله دانشمندیان قرار گرفتند، بوهموند با یک نیروی فرانکی به کمک آنها شتافت.
Batalha de Melitene
Na Batalha de Melitene em 1100, um exército Cruzado liderado por Boemundo I foi derrotado pelos Danismendidas turcos chefiados por Danismende Gazi.
Bitwa pod Melitene (1100)
W bitwie pod Melitene w 1100 roku walczyli ze sobą krzyżowcy z księstwa Antiochii, dowodzeni przez Boemunda I i Turcy prowadzeni przez Daniszmendydę Ghaziego. Po utworzeniu księstwa Antiochii przez Boemunda, władca ten, zagrożony przez Bizancjum i muzułmanów, szukał sojuszników wśród cylicyjskich Ormian.
Battle of Melitene
In the Battle of Melitene in 1100, a Crusader force led by Bohemond I of Antioch was defeated in Melitene in eastern Anatolia by Danishmend Turks commanded by Gazi Gümüshtigin.
Batalla de Melitene
La batalla de Melitene fue un enfrentamiento armado que se libró en el año 1100 entre un ejército cruzado dirigido por Bohemundo de Tarento y otro de los turcos danisméndidas, encabezado por Ghazi ibn Danishmend. Finalmente, los turcos se hicieron con la victoria.
Доминикански рат за независност
Доминикански рат за независност је донео аутономију Доминиканској Републици од Хаитија 27. фебруара 1844. Пре рата, острво Хиспањола је било под окупацијом од стране хаићанске владе током 22 године, када је нова независна држава, тада позната као Република Шпански Хаити, нападнут од стране Хаитија у 1822. Раније позната као Генерална Капетанија Санто Доминго, креолска класа у земљи збацила је шпанску круну 1821. до уједињења са Хаитијем само годину дана касније.
ドミニカ独立戦争
ドミニカ独立戦争（ドミニカどくりつせんそう、）は1844年2月27日から1856年まで、ドミニカ共和国がハイチから独立した戦争。として知られていたイスパニョーラ島東部では、クリオーリョが1821年にスペイン植民地政府を転覆していたが、新しく独立したは翌年に、イスパニョーラ島は22年間ハイチの下で統一された。
Dominikanska självständighetskriget
Dominikanska självständighetskriget var det krig som slutligen gjorde Dominikanska republiken självständigt från Haiti 1844. Före kriget hade hela ön Hispaniola kontrollerats av Haiti i över 22 år, då Haiti ockuperade Republiken Spanska Haiti 1822. Kriget utkämpades åren 1843-1839.
Guerra d'indipendenza dominicana
La guerra d'indipendenza dominicana diede l'autonomia alla Repubblica Dominicana da Haiti il 27 febbraio 1844. Prima della guerra, l'isola di Hispaniola era stata unita sotto il governo haitiano per un periodo di 22 anni in cui la nazione di recente indipendenza, precedentemente nota come Capitaneria generale di Santo Domingo, fu unificata con Haiti nel 1822. La classe criollo all'interno del paese rovesciò la corona spagnola nel 1821 prima di unificarsi con Haiti un anno dopo.
Guerra de Independência da República Dominicana
Guerra de Independência Dominicana daria a República Dominicana autonomia do Haiti em 27 de fevereiro de 1844. Antes da guerra, a ilha de Hispaniola havia sido unida sob o governo haitiano por um período de 22 anos, quando a nação recém-independente então conhecida como República do Haiti Espanhol, foi invadida pelo Haiti em 1822. Utilizando a guerra de guerrilha (mudando constantemente os ataques, sabotagem e terrorismo) e "caudillos" (homens fortes militares), os rebeldes dominicanos derrotaram a superioridade militar do Haiti.
Dominican War of Independence
The Dominican Independence War gave the Dominican Republic autonomy from Haiti on February 27, 1844. Before the war, the island of Hispaniola had been united under the Haitian government for a period of 22 years when the newly independent nation, previously known as the Captaincy General of Santo Domingo, was unified with Haiti in 1822. The criollo class within the country overthrew the Spanish crown in 1821 before unifying with Haiti a year later.
Independencia de la República Dominicana
La Guerra de la Independencia Dominicana fue el proceso histórico que inició con la proclamación de la República Dominicana y su separación de Haití en febrero de 1844. Durante los 22 años que precedieron a la independencia, toda la isla de La Española estuvo bajo el dominio de Haití, a consecuencia de la ocupación por parte de este país del estado de Haití Español, surgido fugazmente en 1821 en la parte oriental de la isla.
Perang Kemerdekaan Dominika
Perang Kemerdekaan Dominika adalah perang yang berlangsung dari tahun 1844 hingga 1856 antara Republik Dominika melawan Haiti. Sebelumnya, Pulau Hispaniola disatukan oleh Haiti selama 22 tahun. Golongan Criollo di Dominika menumbangkan kekuasaan Spanyol di Capitanía General de Santo Domingo pada tahun 1821, dan kemudian bersatu dengan Haiti pada tahun 1822.
Атинска куга 430. п. н. е.
Атинска куга усвојен је назив за епидемију ове заразне болести која је избила године 430. п. н. е., у периоду друге године Пелопонеског рата, у граду-држави Атини у старој Грчкој, док је град био под опсадом Спартанаца. Сматра се да је епидемија прво избила у луци Пиреј у Атини, која је била главни улаз за довоз залиха хране и других потрепштина. Куга је потом захватила Далмацију, Рим и друге регионе источног Медитерана, и два пута се враћала 429. п. н. е. и у зиму 427/426. п. н. е.
Attische Seuche
Die sogenannte Attische Seuche war eine Epidemie, die in den Jahren 430–426 v. Chr. während des Peloponnesischen Krieges in Athen, dem Hauptort der antiken Region Attika wütete. Der Krankheitserreger ist bis heute unbekannt.
ഏഥൻസിലെ പ്ലേഗ്
Λοιμός των Αθηνών
Ο Λοιμός των Αθηνών ή «σύνδρομο του Θουκυδίδη» ήταν μια καταστροφική επιδημία η οποία εκδηλώθηκε στην πόλη-κράτος των Αθηνών στην αρχαία Ελλάδα, κατά το δεύτερο έτος του Πελοποννησιακού πολέμου, το 430 π.Χ., και ενώ η πόλη πολιορκούνταν από τους Σπαρτιάτες. Θεωρείται πως η επιδημία πρωτοεμφανίστηκε στο κύριο λιμένα της Αθήνας, τον Πειραιά, που αποτελούσε την κύρια είσοδο προμηθειών της πόλης. Ο λοιμός εμφανίστηκε και σε άλλες περιοχές της ανατολικής Μεσογείου, επέστρεψε δύο φορές, το 429 π.Χ. και τον χειμώνα του 427/426 π.Χ., και η καταστροφή που προκάλεσε στον πληθυσμό της Αθήνας ήταν ένα σημαντικό πρώτο πλήγμα για την πόλη ως προς την εξέλιξη του πολέμου.
Афинская чума
Афинская чума — эпидемия (исторически считалась чумной), обрушившаяся на Древние Афины на втором году Пелопоннесской войны (430 г. до н. э.). Болезнь появилась, скорее всего, через Пирей, городской порт. Вспышки заболеваемости происходили и в 429 году до н. э., и зимой 427/426 г. до н. э.
Peste di Atene
La Peste di Atene colpì la città-stato di Atene durante il secondo anno della Guerra del Peloponneso (430 a.C.), quando una vittoria ateniese sembrava ancora a portata di mano. Si crede possa essere entrata ad Atene attraverso il Pireo, il porto della città e l'unica fonte di cibo e rifornimenti. Gran parte del Mediterraneo orientale venne colpito dal focolaio della malattia. L'epidemia tornò altre due volte, nel 429 a.C. e nell'inverno del 427/426 a.C..
아테네 역병
아테네 역병(헬라어: Λοιμός τῶν Ἀθηνῶν "Loimos tôn Athênôn;" 영어: Plague of Athens)은 펠로폰네소스 전쟁(기원전 430년) 2년차에 아테네의 승리가 눈 앞에 있을 때 아테네 국가 자체를 황폐화 시켰던 전염병이다. 이 전염병으로 인해 약 75,000명에서 100,000명이 사망했다. 이 전염병은 아테네 주요 항구이자 유일한 식량 공급원인 피레우스(Piraeus)를 통해서 아테네의 주요 도시로 퍼진 것으로 추정된다. 많은 동부 지중해의 지역에서 동일 질병이 발생했지만, 아테네만큼 큰 영향을 끼치지는 않았다.
Афінська моровиця
Афінська моровиця (часто неправильно Афінська чума, , ) — велика епідемія (моровиця) невиясненої етіології, яка спустошила місто-державу Афіни в Стародавній Греції на другий рік Пелопоннеської війни (430 рік до н. е.). Епідемія вбила, за приблизними оцінками, від 75 000 до 100 000 людей, і, як вважають, вона увійшла до Афін через Пірей, порт міста Афін та єдине джерело постачання продовольством. На значній частині східного Середземномор'я також спостерігався спалах цього захворювання, хоча і з меншим впливом. Моровиця мала серйозні наслідки для суспільства Афін, що призвело до серйозного недотримання законів та релігійної віри, у відповідь закони стали жорсткішими, внаслідок чого страждали негромадяни Афін, які претендували на афінське життя. Вона мала серйозний вплив на наслідки війни. Моровиця повернулася ще двічі: в 429 р. до н. е. і взимку 427/426 р. до н. е. За причину епідемії було запропоновано близько 30 збудників. Але жоден з підозрюваних збудників не спричинює наразі хворобу, яка б підходила під описи сучасників цієї моровиці.
طاعون آتن
طاعون آتن بین سال‌های ۴۳۰ تا ۴۲۶ قبل از میلاد گسترش یافت و جان تعداد زیادی از انسان‌ها را گرفت.
Peste de Atenas
A Peste de Atenas, a Praga de Atenas ou a Peste do Egito foi uma epidemia que ocorreu pela primeira vez em 430 a.C. em Atenas, Grécia, durante o segundo ano da Guerra do Peloponeso.
Plaga d'Atenes
La Plaga d'Atenes va ser una epidèmia devastadora que va afectar principalment la ciutat estat d'Atenes l'any 430 aC, durant el segon any de la Guerra del Peloponès, i quan la victòria atenenca encara semblava possible. Es creu que va arribar a Atenes a través d'El Pireu, el port de la ciutat i única font de menjar i subministraments. La ciutat estat d'Esparta i gran part del Mediterrani oriental també van ser afectats per l'epidèmia, encara que en menor mesura. La plaga va tornar en dues ocasions, en el 429 aC i a l'hivern del 426-425 aC. S'ha suggerit fins a una trentena de patògens com a possibles causants d'aquesta plaga.
Pesten i Athen
Pesten i Athen (430 f.Kr.) var en voldsom og ødeleggende epidemi som rammet bystaten Athen i antikkens Hellas under Peloponneskrigen da en athensk seier fortsatt var innenfor rekkevidde. Det er antatt at pesten kom til Athen via Pireus, byens havn og eneste import av mat og andre varer. Bystaten Sparta, og store deler av det østlige middelhavsområdet, ble rammet av sykdommen. Pesten kom tilbake to ganger senere, i 429 f.Kr. og vinteren 427/426 f.Kr.
Atina Vebası
Atina Vebası, Antik Yunanistan'da Peloponez Savaşı'nın (MÖ 430) ikinci yılı sırasında Atina'nın zaferi yakın gözükürken Atina şehir devletini mahveden salgındır. Veba'nın tahmini olarak 75,000 ila 100,000 arası insanı öldürdüğüne ve Atina'ya şehrin limanı ve de tek erzak ve yemek kaynağı olan Pire'den bulaştığına inanılmaktadır. Doğu Akdeniz'in büyük bir kısmında hastalık daha düşük bir etkiyle ortaya çıktı. Veba Atina halkında kanunlara ve dini inanca bağlılığın azalmasıyla sonuçlanan ciddi etkiler bıraktı ve bunun üzerine kanunlar daha katı hale gelerek Atinalı olduğunu iddia eden vatandaşlık hakkı tanınmamış kimseler cezalandırıldı. Veba, MÖ 429'da ve MÖ 427/426 kışında iki kez daha geri döndü. Yaklaşık 30 patojenin vebaya neden olduğu ileri sürülmüştür.
Plaag van Athene
Die plaag van Athene ( Ancient Greek: "Loimos tôn Athênôn") was 'n epidemie wat verwoesting in die stadstaat Athene, in antieke Griekeland gesaai het. Dit het tydens die tweede jaar van die Peloponnesiese oorlog (430 vC), toe dit gelyk het of 'n Atheense oorwinning nog binne bereik was, plaasgevind. Die plaag het na raming 75,000 tot 100,000 mense laat sterf. Daar word vermoed dat die plaag die hoofstad van Athene deur Piraeus, die stad se hawe en die enigste bron van voedsel en voorrade, bereik het. Die siekte het ook by 'n groot gedeelte van die oostelike Middellandse See-area uitgebreek, maar met minder skadelike impak. Die plaag het ernstige gevolge vir die samelewing van Athene gehad. Dit het tot wetteloosheid en 'n verlies van geloof gelei. Dit het daartoe aanleiding gegee dat nie-burgers, wat beweer het dat hulle Atheners was, swaarder gestraf is. Die plaag het weer twee keer teruggekeer, in 429 v.C. en in die winter van 427/426 v.C. Daar word beweer dat ongeveer 30 patogene die plaag veroorsaak het.
Peste d'Athènes
La peste d'Athènes est le nom traditionnel sous lequel est désignée une épidémie qui toucha par vagues la Grèce antique de 430 à 426 av. J.-C. Elle éclata au début de la saison chaude et sèche de 430, s'affaiblit et modéra ses atteintes pendant deux ans, fut endémique en 428 et 427, avec une recrudescence au début de l'hiver 427, pour disparaître dans les derniers mois de l'an 426. Elle a été rapportée par Thucydide, dans le Livre II de son "Histoire de la guerre du Péloponnèse", dans un texte d'importance emblématique qui n'a cessé de susciter l'intérêt des philosophes, des historiens et des médecins.
Plague of Athens
The Plague of Athens (, ) was an epidemic that devastated the city-state of Athens in ancient Greece during the second year (430 BC) of the Peloponnesian War when an Athenian victory still seemed within reach. The plague killed an estimated 75,000 to 100,000 people, around one quarter of the population, and is believed to have entered Athens through Piraeus, the city's port and sole source of food and supplies. Much of the eastern Mediterranean also saw an outbreak of the disease, albeit with less impact.
Plaga de Atenas
La plaga de Atenas o peste de Atenas fue una epidemia devastadora que afectó principalmente a la ciudad-estado de Atenas en el año 430 a. C., en el segundo año de la Guerra del Peloponeso. Se cree que debió llegar a Atenas a través de El Pireo, el puerto de la ciudad y única fuente de comida y suministros. La ciudad-estado de Esparta y gran parte del Mediterráneo oriental también fueron afectados por la epidemia, aunque en menor medida. La plaga volvió en dos ocasiones, en el 429 a. C. y en el invierno de 426-425 a. C.
طاعون أثينا
طاعون أثينا (باليونانية القديمة :Λοιμὸς Λοιμὸς τῶν Ἀθηνῶν, Loimos tôn Athênôn) هو الوباء الذي دمر دولة مدينة أثينا قديما في اليونان خلال السنة الثانية (430 قبل الميلاد) من الحرب البيلوبونيسية عندما انتصار الأثينيين. قتل الطاعون ما يقدر بنحو 75,000 إلى 100,000 شخص، أي حوالي ربع السكان، ويُعتقد أنه دخل أثينا عبر بيرايوس، ميناء المدينة والمصدر الوحيد للغذاء والإمدادات. كما شهِد جزء كبير من شرق البحر الأبيض المتوسط تفشي المرض، وإن كان تأثيره أقل.
Wabah Athena
Wabah Athena (, ) adalah sebuah epidemi yang terjadi di kota-negara Athena di Yunani kuno pada tahun kedua (430 SM) Perang Peloponnesia saat kemenangan Athena. Wabah tersebut menewaskan sekitar 75.000 sampai 100.000 orang dan diyakini memasuki Athena melalui Piraeus, kota pelabuhan dan sumber pangan dan suplai tunggal.
Светско првенство у хокеју на леду 1954.
Светско првенство у хокеју на леду 1954. било је 21. по реду такмичењу за наслов титуле светског првака у хокеју на леду одрганизовано под окриљем Светске хокејашке федерације (ИИХФ). Турнир се одржавао од 26. фебруара до 7. марта 1954. у престоници Шведске Стокхолму. Био је то тек 2. пут да је Шведска организовала турнир за светско првенство у хокеју на леду.
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1954
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1954 var det 21:a världsmästerskapet i ishockey för herrar, arrangerat av IIHF, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 32:a Europamästerskapet i ishockey för herrar. Turneringen spelades 26 februari - 7 mars 1954 i Stockholm, Sverige.
Eishockey-Weltmeisterschaft 1954
Die 21. Eishockey-Weltmeisterschaft und 32. Eishockey-Europameisterschaft fand vom 26. Februar bis 7. März 1954 in Stockholm in Schweden statt. Die UdSSR gewann bei ihrer ersten WM-Teilnahme auf Anhieb den Titel. Der Sieg der sowjetischen Mannschaft markierte den Beginn einer Wachablösung im weltweiten Eishockeysport, bei dem die bis dahin dominierenden Kanadier ihre Vormachtstellung allmählich verlieren sollten.
Чемпионат мира по хоккею с шайбой 1954
21-й чемпионат мира и одновременно 32-й чемпионат Европы по хоккею с шайбой проходил в Швеции, в городе Стокгольм с 26 февраля по 7 марта 1954 года. Турнир проходил в один круг. На нём впервые сыграла сборная СССР и сенсационно стала чемпионом мира. Впервые были определены лучшие игроки турнира — вратарь, защитник и нападающий.
Campionato mondiale di hockey su ghiaccio 1954
Il 21º Campionato mondiale di hockey su ghiaccio, valido anche come 32º campionato europeo di hockey su ghiaccio, si tenne nel periodo fra il 26 febbraio e il 7 marzo 1954 per la seconda volta nella città di Stoccolma, in Svezia, dopo l'edizione svoltasi nel 1949. Al via si presentarono otto squadre, con il ritorno del e l'assenza degli , ma soprattutto con l'esordio internazionale dell', nazionale che già da alcuni anni aspettava il momento più opportuno per esordire nei campionati mondiali. Il torneo si disputò in un unico girone all'italiana, con gare di sola andata, e la classifica a punti attribuì le medaglie. Dopo tre anni consecutivi non si disputò alcun Torneo B.
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1954
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1954 — 21-й чемпіонат світу з хокею із шайбою, який проходив в період з 26 лютого по 7 березня 1954 року. Матчі відбувались у шведському Стокгольмі.
Campeonato Mundial de Hóquei no Gelo de 1954
O Campeonato Mundial de Hóquei no Gelo de 1954 foi a 21ª edição do torneio, disputada entre os dias 26 de fevereiro e 7 de março de 1954 em Estocolmo, na Suécia.
Ishockey-VM 1954
Verdensmesterskapet i ishockey i 1954 ble arrangert i Stockholm, 26. februar til 7. mars. Åtte lag deltok, det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Turneringen var også det 28. europamesterskapet i ishockey.
Championnat du monde de hockey sur glace 1954
Le vingt-et-unième championnat du monde de hockey sur glace et par la même occasion le trente-deuxième championnat d'Europe a eu lieu entre le 26 février et le 7 mars 1954 à Stockholm en Suède.
1954 Ice Hockey World Championships
The 21st Ice Hockey World Championships and 32nd European ice hockey championships were held from 26 February to 7 March 1954 in Stockholm, Sweden. Every team played each other once with the top three finishers receiving medals at the end. The USSR won in its first attempt, led by Vsevolod Bobrov who was recognized as the best forward of the tournament in the first ever presentation of Directorate Awards.
Mistrovství světa v ledním hokeji 1954
21. mistrovství světa a 32. mistrovství Evropy v ledním hokeji probíhalo ve dnech 26. února – 7. března 1954 ve švédském Stockholmu. Na turnaj se přihlásilo 8 mužstev. Hrálo se jednokolově systémem každý s každým. Překvapením byla zlatá medaile SSSR už při své první účasti na MS.
VM i ishockey 1954
VM i ishockey 1954 var det 21. VM i ishockey, arrangeret af IIHF. For de europæiske hold gjaldt det samtidig som det 32. EM i ishockey, og turneringen blev spillet 26. februar – 7. marts 1954 i Stockholm, Sverige.
Рат у Абхазији (1992—1993)
Рат у Абхазији од 1992. до 1993. године је војни сукоб у ком су учествовали на једној страни грузијске владине снаге, а са друге абхаске сепаратистичке снаге које су се бориле за независност Абхазије од Грузије, руске оружане снаге и Северно-кавкаски борци. Етнички Грузијци који су живели у Абхазији су се борили у великој мери на страни грузијских владиних снага. Етнички Јермени и Руси у Абхазији су у великој мери подржали Абхаске сепаратисте. Сепаратисти су добили подршку од хиљаде бораца Северног Кавказа и козачких милитаната, као и од Руске Федерације и њених снага стационираних у Абхазији.
Georgisch-Abchasischer Krieg
Der Georgisch-Abchasische Krieg (in Abchasien bekannt als der Patriotische Krieg des Volkes Abchasiens) war ein Konflikt, der in den Jahren 1992 und 1993 zwischen der georgischen Regierung und abchasischen Separatisten ausgetragen wurde. Als Folge wurden die ethnischen Georgier aus dem abchasischen Gebiet weitgehend vertrieben und Abchasien erreichte eine de facto Unabhängigkeit von Georgien.
מלחמת אבחזיה
מלחמת אבחזיה שניטשה בין השנים 1992 ל-1994, ובה לחמו צבא גאורגיה מצד אחד כנגד בדלנים אבחזים מצד שני, הייתה אחד העימותים החריפים בקווקז בתקופה שלאחר התפרקות ברית המועצות. הסכסוך נשא אופי אתני בין הגאורגים והאבחזים. המיעוטים באבחזיה, גאורגים וארמנים לחמו לטובת ממשלת גאורגיה שהתנגדה לפרישת החבל מגאורגיה. לטובת הבדלנים הצטרפו יחידות מתנדבים של קוזקים מצפון הקווקז, ואף כוחות הפדרציה הרוסית שהיו מוצבים בסמוך.
Война в Абхазии (1992—1993)
Грузино-абха́зская война́ (1992—1993) (в абхазских источниках часто употребляется термин «Оте́чественная война́ наро́да Абха́зии») — вооружённый конфликт на территории Абхазии между абхазскими и грузинскими вооружёнными силами.
Abhasian sota (1992–1993)
Abhasian sota käytiin 1992–1993, kun vasta itsenäistyneen Georgian joukot pyrkivät tukahduttamaan siitä puolestaan itsenäiseksi julistautuneen Abhasian hallituksen, jonka puolesta taistelivat paitsi abhasialaiset separatistit myös näitä tukeneet, Venäjän federaation pohjoiskaukasialaiset ja venäläiset vapaaehtoiset. Sota päättyi tulitaukosopimukseen, mutta varsinainen rauhansopimus jäi tekemättä. Abhasiasta tuli "de facto" itsenäinen valtionsa, kun taas kansainvälinen yhteisö piti sitä edelleen Georgian osana.
1992년 압하지야 전쟁
1992년 압하지야 독립 전쟁은 1992년에서 1993년까지 일어났던 조지아와 러시아 간의 전쟁이다. 압하지야는 조지아로부터의 독립을 원했으며 러시아가 압하지야군을 지원하여 조지아군과 전쟁을 치렀다. 결국 압하지야는 사실상의 독립 국가가 되었다.