adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
קרב קרסי
קרב קרסי הוא הקרב היבשתי הגדול הראשון, שנערך במסגרת מלחמת מאה השנים. הצבא האנגלי, שפלש לצרפת בקיץ שנת 1346, צעד מאזור פריז צפונה לכיוון תעלת למאנש, כשצבא צרפתי עדיף מנהל אחריו מרדף צמוד. סמוך לכפר קרסי, מצפון לשפך נהר הסום, עצרו האנגלים את נסיגתם ונערכו לקרב הכרעה. הצרפתים לא המתינו להגעת כל כוחותיהם לשדה הקרב לפני שפתחו במתקפה. האנגלים, שנערכו להגנה בשטח שולט, והסתייעו בגשם שירד במהלך הקרב ובשורת טעויות קשות שביצע הפיקוד הצרפתי, הצליחו להדוף התקפות חוזרות ונשנות של הפרשים הכבדים הצרפתיים, תוך שהם גורמים להם אבדות כבדות. הקשתים האנגליים, שהשתמשו בקשת ארוכה, מילאו תפקיד מרכזי בשבירת הסתערויות הפרשים הצרפתים. לאחר רדת החשיכה נאלצו שרידי הצבא הצרפתי לסגת משדה הקרב. הקרב הסתיים בניצחון מכריע של הצבא האנגלי על כוח צרפתי עדיף בהרבה, ניצחון שאיפשר לאנגלים לצור על נמל קאלה ולכבוש אותו ללא הפרעה שנה לאחר מכן. התבוסה הצרפתית בקרב, ביחד עם התבוסה בקרב פואטייה (1356), עשור לאחר מכן, החלישו מאוד את צרפת, ואפשרו לאנגלים להשתלט על חלק ניכר משטחה בשלבים הראשונים של מלחמת מאה השנים.
Μάχη του Κρεσί
Bătălia de la Crécy
Bătălia de la Crécy (în engleză "Battle of Cressy", în franceză "Bataille de Crécy") a avut loc pe 26 august 1346 în apropiere de Crécy, nordul Franței și a fost una dintre cele mai importante bătălii din Războiul de 100 de Ani. Combinația de noi arme și tactici a făcut ca mulți istorici să ia în considerare această bătălie ca fiind începutul sfârșitului cavalerismului clasic.
Битва при Креси
Битва при Креси произошла 26 августа 1346 года у посёлка Креси в Северной Франции, став одним из важнейших сражений Столетней войны. Сочетание новых видов оружия и тактики, применённых англичанами в битве, привело многих историков к выводу о том, что битва при Креси стала началом конца рыцарства.
Crécyn taistelu
Crécyn taistelu oli yhteenotto Englannin kuningas Edvard III:n ja Ranskan kuningas Filip VI:n armeijoiden välillä satavuotisen sodan aikana 26. elokuuta 1346. Taistelu päättyi englantilaisten voittoon.
Bitka pri Crecyju
Bitka pri Crecyju je potekala 26. avgusta 1346 med angleško in francosko armado.
Битка при Креси
Битката при Креси между средновековните кралства на Англия и Франция се състои на 26 август 1346 г. близо до Креси, Северна Франция и е една от най-важните битки от Стогодишната война. Съчетанието на нови оръжия и тактика, карат мнозина историци да считат битката за началото на края на епохата на рицарството.
Battaglia di Crécy
La battaglia di Crécy, uno dei fatti d’armi più importanti della guerra dei cent'anni, ebbe luogo il 26 agosto 1346 nella Francia settentrionale tra l’esercito francese comandato da Filippo VI e un esercito inglese guidato da Edoardo III. I francesi attaccarono gli inglesi mentre questi stavano attraversando la Francia settentrionale: la battaglia si risolse in una vittoria inglese con pesanti perdite di vite umane tra i francesi.
크레시 전투
크레시 전투()는 1346년 8월 26일 북부 프랑스 항구도시 칼레 남쪽에 위치한 크레시앙퐁티외에서 일어난 전투이다. 백년 전쟁에서 가장 중요한 전투로 꼽힌다. 이 전투에서 영국군은 새로운 무기와 전술의 혼합을 통하여 기사도의 시대를 끝냈다고 역사가들은 평가하고 있다.
Битва при Кресі
Битва при Кресі — важлива битва в ході Сторічної війни, яка відбулась 26 серпня 1346 року між англійськими та французькими військами неподалік від міста Кресі у Верхній Нормандії. Битва завершилася перемогою англійців і військові історики вважають її важливою віхою в розвитку тактики бою.
نبرد کرسی
نبرد کِرِسی () که گاهی نبرد کریسی هم نامیده می‌شود یک پیروزی مهم انگلیسی در مرحلهٔ ادواردی جنگ صد ساله بود، همراه با جنگ مشهور بعدی که به نبرد پواتیه شهرت پیدا کرد و همین‌طور نبرد آزینکورت، این سه نبرد جزو اولین پیروزی‌های سه‌گانه و مهم انگلستان در طول جنگ بودند.
克雷西會戰
克雷西會戰（, ），是英法百年戰爭中的英国三大捷战之一，發生於1346年8月26日，英軍以英格蘭長弓大破法軍重騎兵與弩兵。
Batalha de Crécy
Batalha de Crécy, que teve lugar em 26 de agosto de 1346, foi o primeiro grande confronto da Guerra dos Cem Anos, entre os exércitos de Filipe VI, da França, e Eduardo III, da Inglaterra, que terminou com a vitória dos ingleses. Ali foram utilizados os primeiros canhões.
Batalla de Crécy
La batalla de Crécy, que es va lliurar el 26 d'agost del 1346 fou la segona gran batalla de la Guerra dels Cent Anys després del combat naval de Sluys, sent primera batalla terrestre important de la guerra.
Slaget ved Crécy
Slaget ved Crécy (moderne fransk: "la Bataille de Crécy", moderne engelsk: "Battle of Crécy", på engelsk også stavet "Cressy") var et av de viktigste slagene under hundreårskrigen og ble utkjempet av en hovedsakelig engelsk-walisisk hær kommandert av kong Edvard III av England og en større fransk hær støttet av genovesiske armbrøstskyttere kommandert av kong Filip VI av Frankrike 26. august 1346 nær Crécy-en-Ponthieu nord i Frankrike.
Crécy Muharebesi
Crécy Muharebesi 26 Ağustos 1346'da kuzey Fransa'da gerçekleşmiş bir muharebedir.
Trận Crécy
Trận Crécy (còn được gọi là trận Cressy trong tiếng Anh) diễn ra vào ngày 26 tháng 8 năm 1346 ở một địa điểm gần Crécy thuộc miền bắc nước Pháp. Trận chiến diễn ra giữa quân Anh do vua Edward III chỉ huy và quân Pháp của vua Philip VI. Các cung thủ Anh đã thảm sát liên quân Pháp - Genova bằng "cung dài" của mình, trong khi các cỗ đại pháo Anh cũng quét tan cung thủ Genoa, mang lại thắng lợi cho Quân đội Anh. Với đại thắng này, quân Anh đã gây tổn thất nghiêm trọng cho quân Pháp. Đây được xem là một trong những trận chiến quan trọng nhất trong Chiến tranh Trăm Năm. Sự kết hợp giữa các vũ khí và chiến thuật mới đã khiến nhiều sử gia xem đây là sự bắt đầu cho sự chấm dứt của thời đại hiệp sĩ cổ điển. Tỷ dụ, người Anh trong trận này đã dùng đại bác và gây cho quân Pháp kinh khiếp.
Pertempuran Crécy
Pertempuran Crécy tercetus pada 26 Ogos 1346 di kawasan timur laut Perancis antara tentera Perancis yang dipimpin oleh Raja Philip VI dan tentera England yang diketuai oleh Raja Edward III. Tentera Perancis menyerang tentera England semasa mereka sedang melewati utara Perancis dalam kempen Perang Seratus Tahun. Pertempuran ini berakhir dengan kejayaan tentera England dan kekalahan teruk ditanggung oleh Perancis.
Bataille de Crécy
La bataille de Crécy oppose, le , l'armée du royaume de France à l'armée d'Angleterre, venue pour saccager et piller les terres proches des rivages de la Manche. Cette bataille où les monarques respectifs, et , sont présents et actifs, se conclut dans la nuit par une victoire écrasante de l’armée anglaise, pourtant en infériorité numérique, sur la chevalerie et l'infanterie françaises et ses alliés, qui accusent des pertes très importantes du fait de l'indiscipline et des lacunes du commandement. Cette grande bataille marque le début de la guerre de Cent Ans et le retour d'une technique traditionnelle d'archerie.
Bitka pri Kreščaku
Bitka pri Kreščaku bola ozbrojené stretnutie medzi francúzskym a anglickým vojskom, ktoré sa konalo 26. augusta 1346 v severnej časti Francúzska pri obci Crécy-en-Ponthieu (po slovensky Kreščak). Bola jednou z kľúčových bitiek storočnej vojny. Historici ju označujú za koniec „rytierskej éry“, keďže v boji boli použité nové zbrane a nová taktika, vďaka ktorej sa podarilo menej početnému anglickému, prevažne pechotnému vojsku zvíťaziť nad francúzskym ťažkým jazdectvom.
Bitwa pod Crécy
Bitwa pod Crécy (fr. "Bataille de Crécy", ang. "Battle of Crécy") – starcie zbrojne, które miało miejsce 26 sierpnia 1346 między wojskami angielskimi króla Edwarda III i francuskimi króla Filipa VI. Bitwa była wynikiem walk o sukcesję tronu Francji, do którego rościli sobie prawa angielscy władcy, a które przeszły do historii pod nazwą wojny stuletniej.
Battle of Crécy
The Battle of Crécy took place on 26 August 1346 in northern France between a French army commanded by King PhilipVI and an English army led by King EdwardIII. The French attacked the English while they were traversing northern France during the Hundred Years' War, resulting in an English victory and heavy loss of life among the French.
Batalla de Crécy
La batalla de Crécy tuvo lugar el 26 de agosto de 1346 en el noreste de Francia y enfrentó a un ejército francés mandado por el rey FelipeVI con otro inglés dirigido por el rey EduardoIII. Los franceses atacaron a los ingleses mientras estos saqueaban el norte de Francia durante la guerra de los Cien Años, pero el enfrentamiento resultó en una victoria inglesa y una gran pérdida de vidas entre los franceses.
Bitva u Kresčaku
Bitva u Kresčaku se odehrála v sobotu 26. srpna 1346, v 9. roce stoleté války, nedaleko města Kresčak (francouzsky "Crécy-en-Ponthieu") v severní Francii. Anglická armáda v čele s králem Eduardem III. zde drtivě porazila početně silnější vojsko francouzského krále Filipa VI. a jeho spojenců. Výrazný podíl na vítězství Angličanů si připsala pěchota, zejména pak lučištníci, kteří opakovaně odolali marným útokům neukázněné těžké francouzské jízdy, jejíž příslušníci svého protivníka fatálně podcenili. V dlouhodobém horizontu pro francouzskou monarchii znamenala porážka u Kresčaku takřka národní katastrofu, neboť stála na začátku jejích dalších vojenských neúspěchů a faktorů, které ji přivedly do hluboké krize. V průběhu střetnutí byl mezi stovkami dalších šlechticů na francouzské straně zabit i slepý český král Jan Lucemburský, kterého při tažení doprovázel jeho syn římskoněmecký král Karel.
Slaget ved Crécy
Slaget ved Crécy, også kaldet Slaget ved Cressy, var en vigtig engelsk sejr under Hundredårskrigen, der fandt sted den 26. august 1346. Sammen med de senere slag ved Poitiers (1356) og Agincourt (1415) var Crécy den første af tre meget afgørende engelske sejre under den langtrukne konflikt mellem de to riger.
Pertempuran Crécy
Pertempuran Crécy terjadi pada tanggal 26 Agustus 1346 dekat Crécy, Prancis bagian utara, dan menjadi salah satu perang terpenting dalam Perang Seratus Tahun. Pasukan Inggris yang lebih kecil menang atas pasukan Prancis yang jauh lebih besar. Siasat dan senjata baru membuat pertempuran ini penting dalam sejarah karena Inggris menggunakan busur panjang untuk memenangkan pertempuran. Busur panjang adalah senjata yang dapat lebih cepat dibidikkan daripada busur silang Prancis dan Genova dan dapat membidik anak panah menembus setelan baju baja. Pada Abad Pertengahan, sebelum pertempuran ini berlangsung, para ksatria adalah bagian penting pasukan. Karena perubahan inilah, beberapa sejarawan menyebut pertempuran ini adalah akhir dari keksatriaan.
Nándorfehérvári diadal
A nándorfehérvári diadal a magyar–török háborúk egyik jelentős eseménye, amelynek során 1456. július 4–21. között a keresztények (magyarok és szerbek) Szilágyi Mihály vezetésével hősiesen védték Nándorfehérvár (a mai Belgrád) várát II. Mehmed török szultán a nagy túlerőben levő ostromló seregével szemben, majd a védőkhöz 12 ezer katonájával időközben csatlakozó Hunyadi János vezetésével, Kapisztrán János 30–35 ezer keresztesével közösen július 22-én, a vár melletti csatában legyőzték a törököket.
Beleg van Belgrado (1456)
Het beleg van Belgrado, of de slag bij Nándorfehérvár (4 juli 1456 - 22 juli 1456) was de eerste poging van het Osmaanse Rijk om Centraal-Europa binnen te dringen.
Опсада Београда (1456)
Опсада Београда 1456. године (, ) је други велики напад Турака на овај град који се десио између 4. и 22. јула. Након пада Цариграда, главни противник Османлија на западу била је краљевина Угарска. Султан Мехмед II покренуо је велику војску са циљем да освоји Смедерево, престоницу српског деспота Ђурђа Бранковића, и Београд, најзначајније угарско упориште на јужној граници.
ベオグラード包囲戦 (1456年)
1456年のベオグラード包囲戦は、1456年7月4日から7月22日にかけてベオグラード要塞で行われた包囲戦である。
Belägringen av Belgrad (1456)
Belägringen av Belgrad var en belägring av den då ungerska staden Belgrad, försvarad av fursten János Hunyadi, av osmanska styrkor under ledning av sultan Mehmet II år 1456. Osmanerna lyckades intåga i staden men drevs på flykt efter ett bakhåll och segern var ungrarnas.
Belagerung von Belgrad (1456)
Die Belagerung Belgrads (altungarisch "Nándorfehérvár") dauerte vom 4. bis zum 22. Juli 1456. Die zum Königreich Ungarn gehörende Stadt war nach der Eroberung von Konstantinopel in das Blickfeld des osmanischen Sultans Mehmed II. geraten, und ihr Besitz hätte zweifellos eine gute Ausgangsbasis für die weitere Eroberung ungarischer Gebiete abgegeben.
המצור על בלגרד (1456)
המצור על בלגרד התרחש בין ה-4 ל-22 ביולי 1456, כאשר צבא האימפריה העות'מאנית נכשל בניסיון לכבוש את מצודת העיר.
Asediul Belgradului (1456)
Asediul Belgradului din anul 1456 a avut loc atunci când o armată a Imperiului Otoman, condusă de sultanul Mehmed al II-lea, a atacat o armată condusă de Ioan de Hunedoara, pe atunci regent al Regatului Ungariei, care apăra cetatea Belgradului.
Осада Белграда (1456)
Осада Белграда 1456 года — битва между венгерскими и османскими войсками, произошедшая 4—22 июля 1456 года. После взятия Константинополя в 1453 году османский султан Мехмед II собрал силы для подчинения Венгерского Королевства. Непосредственной целью удара была выбрана пограничная крепость в Белграде (). Оборону крепости подготовил венгерский дворянин и военачальник Янош Хуньяди, участвовавший до этого в многочисленных битвах против турок.
Belgradin piiritys
Belgradin piiritys tarkoittaa erityisesti osmanien hyökkäystä kaupunkiin vuonna 1456. Kaupunkia on piiritetty myös vuosina 1444, 1521, 1718 ja 1788. Kaupunkia puolustaneet János Hunyadin johtamat unkarilaiset ja Giovanni da Capistranon johtamat ristiretkeläiset voittivat heitä piirittäneet sulttaani Mehmed II:n joukot puolustajien tehtyä yllättävän hyökkäyksen kaupungista piirittäjiä vastaan.
Обсада на Белград (1456)
Обсадата на Белград () през 1456 г. се състои от 4 юли до 22 юли. След падането на Констатинопол през 1453 година, отоманския султан Мехмед II обединил своите сили за да подчини Унгарското кралство. Негова непосредствена цел била граничната крепост (на унгарски végvár) намираща се в Белград (на староунгарски Nándorfehérvár) – Белградската крепост.
Assedio di Belgrado (1456)
Dopo la caduta di Costantinopoli nel 1453, che aveva messo fine all'Impero Romano d'Oriente, il sultano ottomano Maometto II stava preparando le sue forze per conquistare il Regno d'Ungheria. Il suo primo obiettivo era catturare la fortezza di Belgrado (in ungherese Nándorfehérvár), città allora sul confine. Ad aspettarlo c'era János Hunyadi, un nobile della Transilvania che combatteva i Turchi da due decenni a capo dell'esercito ungherese.
Облога Белграда (1456)
Облога Белграда 1456 року — битва між угорськими та османськими військами, що відбулася 4—22 липня 1456 року. Після взяття Константинополя в 1453 році османський султан Мехмед II зібрав сили для підпорядкування Угорського королівства. Безпосередньою метою удару була обрана прикордонна фортеця в Белграді (). Оборону фортеці підготував угорський дворянин і воєвода Янош Гуньяді, який брав участь у численних битвах проти турків.
贝尔格莱德围城战 (1456年)
貝爾格萊德之圍（Siege of Belgrade），指1456年奥斯曼帝国围攻匈牙利王國要塞貝爾格萊德的一次战役，匈牙利军队在名将匈雅提·亚诺什的带领下打败对手。
Cerco de Belgrado (1456)
O cerco de Belgrado de 1456 teve lugar no curso da expansão do Império Otomano através dos Bálcãs. Após a queda de Constantinopla, em 1453, o sultão otomano reuniu seus recursos com o objetivo de subjugar o Reino da Hungria. Para tanto, precisava conquistar a cidade fortificada de Nándorfehérvár (atual Belgrado), na confluência dos rios Danúbio e Sava. João Corvino (János Hunyadi), um nobre húngaro com grande experiência militar, era o encarregado pela defesa da cidade. Na hora mais crítica, milhares de camponeses cristãos, transformados em cruzados pelas pregações do monge franciscano João Capistrano vieram socorrer a cidade.
Setge de Belgrad (1456)
Després de la caiguda de Constantinoble el 1453, el sultà otomà Mehmet II va preparar una ofensiva per sotmetre el Regne d'Hongria. El seu objectiu immediat va ser la fortificació (en hongarès "végvár") fronterera de la ciutat de Belgrad (en hongarès antic "Nándorfehérvár"). János Hunyadi, un noble guerrer hongarès que provenia del llinatge valac, és a dir romanès, i que ja havia actuat en moltes batalles contra els otomans en les dues dècades anteriors, esperava que es produís aquest atac.
Belgrad Kuşatması (1456)
Belgrad Kuşatması, 1456 yılında Osmanlı İmparatorluğu'nun Macaristan Krallığı'nın elinde olan Belgrad'ı 2. kez ele geçirme girişimidir. İlk kuşatma Osmanlı sultanı I. Murad tarafından gerçekleştirilmiştir.
Pengepungan Belgrade (1456)
Pengepungan Belgrade, atau Pertempuran Belgrade atau Pengepungan Nándorfehérvár terjadi antara 4-22 Julai 1456. Selepas kejatuhan Constantinople pada tahun 1453, Sultan Uthmaniyyah Mehmed II mengumpulkan tentera beliau untuk menguasai Kerajaan Beraja Hungary. Objektif utama beliau adalah sebuah kubu sempadan yang terletak di bandar Belgrade (dalam bahasa Hungary Tua "Nándorfehérvár"). John Hunyadi, seorang Voivode Transylvania, yang telah terlibat dalam banyak pertempuran dengan Turki sejak dua dekad sebelumnya, menyediakan pertahanan kubu.
Siège de Belgrade (1456)
Le siège de Belgrade a eu lieu du 4 juillet au . Après la chute de Constantinople en 1453, le sultan ottoman Mehmed II rassemblait des forces en vue de conquérir le royaume de Hongrie. Son objectif immédiat était de s'emparer de la forteresse (en hongrois : ') de la ville de Belgrade (en hongrois : '). Jean Hunyadi, un noble hongrois seigneur de la Transylvanie, qui s'était déjà battu pendant deux décennies contre les Ottomans, s'attendait à leur attaque.
Bitwa pod Belgradem
Bitwa pod Belgradem (4–22 lipca 1456) – starcie zbrojne wojsk węgierskich dowodzonych przez Jana Hunyadyego z wojskami osmańskimi dowodzonymi przez Mehmeda II.
Siege of Belgrade (1456)
The siege of Belgrade, Battle of Belgrade or siege of Nándorfehérvár ( or , "Triumph of Nándorfehérvár"; ) was a military blockade of Belgrade that occurred July 4–22, 1456. After the fall of Constantinople in 1453, the Ottoman Sultan Mehmed the Conqueror rallied his resources to subjugate the Kingdom of Hungary. His immediate objective was the border fort of the town of Belgrade (). John Hunyadi, the Count of Temes and captain-general of Hungary, who had fought many battles against the Turks in the previous two decades, prepared the defenses of the fortress.
Sitio de Belgrado
El asedio de Belgrado o conocido también como la Victoria de Belgrado (en húngaro: "Nándorfehérvári diadal") fue un enfrentamiento de los ejércitos húngaros y serbios contra los turcos otomanos en 1456 que culminó con una victoria para el cristianismo.
Obléhání Bělehradu
Obléhání Bělehradu (maďarsky "Nándorfehérvár") bylo ozbrojené střetnutí osmansko-uherských válek, které se odehrálo ve dnech 4. července až 22. července 1456.
حصار بلغراد (1456)
حصار بلغراد أو معركة بلغراد حصار وقع بعد فتح القسطنطينية وقد وقع عام 1456 ، استمر من 4 يوليو إلى 22 يوليو .
Fekete március
Fekete március (más néven "marosvásárhelyi pogrom", románul: "Violențele interetnice de la Târgu Mureș") megnevezés alatt azokra az etnikai zavargásokra hivatkozunk, amelyek 1990 márciusában történtek az akkor még magyar többségű Marosvásárhelyen (magyarok: 52%, románok: 48%) a két nemzetiség között. A harcoknak 5 halottja (3 magyar és 2 román) és 278 sérültje volt. Az eseményt az váltotta ki, hogy a magyarság tüntetett az anyanyelvi oktatás megteremtéséért, amire válaszul a Vatra Românească soviniszta román szervezet a román kormányerők támogatásával szervezetten környékbeli románokat szállított Marosvásárhelyre, akik feldúlták a város központját, majd rátámadtak a mindaddig békésen tiltakozó magyarokra. A több napig tartó zavargásoknak március 21-ére lett vége, amikor is a környező településekről megérkezett magyar erősítés kiverte a beszállított románokat a városból, majd ezt követően a román hadsereg helyreállította a rendet. A történteknek nagy visszhangja volt mind a romániai és magyar, mind pedig más külföldi sajtóban. Ma is vita tárgya, hogy mi robbantotta ki a zavargásokat. A román kormányzat és a nyugati média szerepe sem tisztázott még. Egyre valószínűbb, hogy az eseményeket az egykori Securitate emberei provokálták ki felsőbb utasításra, hogy igazolják az egy héttel később létrehozott Román Hírszerző Szolgálat létjogosultságát, valamint eltereljék a valós gondokról a közvélemény figyelmét. Az értesülést megerősítette Ioan Judea ezredes, az akkori megyei alelnök, katonatiszt egy 2005-ös interjúban. A súlyos incidensnek igazi következménye román részről nem lett, csak magyar, illetve cigány nemzetiségűeket ítéltek el, a felbujtók, illetve a támadásokat végrehajtók közül senkit sem vontak felelősségre.
Ethnische Ausschreitungen von Târgu Mureș
Târgu Mureș (rumänisch bis 1993: Tîrgu Mureș, ungarisch: Marosvásárhely, deutsch Neumarkt am Mieresch) ist eine Stadt in Siebenbürgen, Rumänien mit einer gemischten ethnischen Bevölkerung, die sich nach dem Fall des kommunistischen Regimes im Dezember 1989 zu fast gleichen Anteilen auf Ungarn und Rumänen verteilte. Im März 1990 kam es zu kurzlebigen, aber gewalttätigen Auseinandersetzungen zwischen den beiden Bevölkerungsgruppen der Stadt, an der sich auch ethnische Rumänen aus den umliegenden Orten und ungarischsprachige Roma beteiligten. Diese Auseinandersetzungen (von ungarischen Autoren auch als „Schwarzer März“ oder „Pogrom von Marosvásárhely“ bezeichnet) forderten 5 Todesopfer und fast 300 Verletzte. Die Ausschreitungen wurden durch das rumänische Fernsehen landesweit übertragen und fanden Beachtung in den Medien rund um den Globus.
Conflictul interetnic de la Târgu Mureș
Conflictul interetnic de la Târgu Mureș (cunoscut și ca Martie negru, în ) s-a concretizat în confruntările grave care au avut loc între 19 martie și 21 martie 1990 la Târgu Mureș, în urma cărora cinci oameni și-au pierdut viața, sute de oameni au fost brutalizați și răniți, iar conviețuirea interetnică în Târgu Mureș a fost alterată considerabil pentru o perioadă de timp. Aceasta este considerată ca fiind prima coliziune interetnică cu decese din estul post-comunist al Europei.
Conflitto interetnico di Târgu Mureș
Il conflitto interetnico di Târgu Mureș (chiamato anche "Marzo nero", in rumeno "Martie negru") si riferisce agli incidenti tra le comunità rumena e ungherese in Transilvania, avvenuti tra il 19 e il 21 marzo 1990. Questi rappresentarono il più sanguinoso scontro interetnico in Romania dell'epoca postcomunista. Târgu Mureş (ungherese: "Marosvásárhely") è una città della Romania, con una popolazione mista, in cui i cittadini di etnia ungherese erano equamente suddivisi con quelli di etnia rumena. Târgu Mureş fu uno dei più importanti centri culturali e politici per la minoranza ungherese in Transilvania.
Affrontements interethniques de Târgu Mureș
Les affrontements interethniques de Târgu Mureș (également appelé « Mars noir ») font référence aux émeutes entre Roumains et Hongrois en à Târgu Mureș en Transylvanie, Roumanie. Târgu Mureș (hongrois : "Marosvásárhely") est depuis toujours une ville multiculturelle à la population également répartie entre Roumains et Hongrois. Elle est un important centre culturel et politique de la minorité hongroise de Transylvanie.
Ethnic clashes of Târgu Mureș
The ethnic clashes of Târgu Mureș (also called "Black March", ) refer to violent incidents against the Hungarian ethnic group in Târgu Mureș and surrounding settlements in Transylvania, Romania in March 1990. The clashes were the bloodiest inter-ethnic incidents of the post-communist era in Transylvania. Târgu Mureș () is a Romanian town, which has been ethnically and historically Hungarian, with an ethnically mixed population that was almost equally distributed between Romanians and Hungarians after the fall of the communist regime in December 1989. It has been an important cultural and political center for the Hungarian minority in Transylvania.
Albánia a második világháborúban
Albánia olasz megszállása.
Историја Албаније у Другом светском рату
Албанија се током Другог светског рата, од 1939. до 1944. године, налазила под окупацијом Фашистичке Италије и Нацистичке Немачке. У овом периоду, подручје Албаније је прво, између 1939. и 1943. године, чинило италијански протекторат (видети: Албанија под италијанском окупацијом), а потом, између 1943. и 1944. године, марионетску државу под контролом Немачке (видети: Албанија под немачком окупацијом). Ове марионетске творевине су званично називане Краљевина Албанија (, , ), али су у делу литературе познате и као "Велика Албанија".
Rezistența albaneză
Rezistența albaneză la dominația nazistă, în cel de-al doilea război mondial, a început odată cu ocupația italiană și apoi germană din Albania și își are bazele în activitatea comunistă din țară.