adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Siege of Numantia
The Celtiberian oppidum of Numantia was attacked more than once by Roman forces, but the Siege of Numantia refers to the culminating and pacifying action of the long-running Numantine War between the forces of the Roman Republic and those of the native population of Hispania Citerior. The Numantine War was the third of the Celtiberian Wars and it broke out in 143 BC. A decade later, in 133 BC, the Roman general and hero of the Third Punic War, Scipio Aemilianus Africanus, subjugated Numantia, the chief Celtiberian city.
Asedio de Numancia
El asedio de Numancia fue la acción final de la guerra numantina entre las fuerzas de la República romana y las de la población de Hispania Citerior. La guerra numantina fue la tercera de las guerras celtíberas y estalló en el 143 a. C. Una década después, en 133 a. C., el general romano y héroe de la Tercera Guerra Púnica, Escipión Emiliano, subyugó a Numancia, la principal ciudad celtíbera.
Прва битка код Полоцка
Битка код Полоцка вођена је 17-18. августа 1812. године између француске и руске војске. Део је Наполеонове инвазије на Русију, а завршена је неодлучним исходом.
Erste Schlacht bei Polozk
Die Erste Schlacht bei Polozk fand am 17. und 18. August 1812 im Verlauf des napoleonischen Russlandfeldzugs zwischen Truppen der russischen Armee unter dem Kommando von General Wittgenstein einerseits und Truppen des französischen Kaiserreichs und des Königreichs Bayern unter dem Kommando von Charles Nicolas Oudinot andererseits bei Polozk () statt. Für Wittgenstein galt es, den Vormarsch der Franzosen auf Sankt Petersburg. aufzuhalten. Diese erste Schlacht bei Polozk muss von der zweiten Schlacht von Polozk unterschieden werden, die zwei Monate später nahezu an der gleichen Stelle stattfand.
Першая бітва пад Полацкам (1812)
Першая бітва пад Полацкам (17—18 жніўня 1812 г.) — бой паміж 1-м пяхотным корпусам рускіх пад камандаваннем генерала Вітгенштэйна і французскімі карпусамі маршала Удзіна і генерала Сен-Сіра падчас вайны 1812 года. Варта адрозніваць гэта сутыкненне ад другой бітвы за Полацк, якая адбылася на гэтым жа месцы праз 2 месяцы.
Первое сражение под Полоцком
Первое сражение под Полоцком (17—18 августа 1812 года) — бой между 1-м пехотным корпусом русской армии под командованием генерала Витгенштейна и французскими корпусами маршала Удино и генерала Сен-Сира в ходе Отечественной войны 1812 года. Следует отличать это столкновение от второй битвы за Полоцк, которая произошла на этом же месте через 2 месяца.
Polotskin ensimmäinen taistelu
Polotskin ensimmäinen taistelu käytiin 17.–18.8.1812 Polotskissa Valko-Venäjällä Nicolas Oudinotin ja Laurent Gouvion Saint-Cyrin komentamien ranskalais-baijerilaisten ja Peter Wittgensteinin komentamien venäläisjoukkojen välillä.
Prima battaglia di Polack
La prima battaglia di Polack avvenne tra il 17 e il 18 agosto 1812 durante la campagna di Russia della Grande Armata di Napoleone. Presso Polack le truppe russe comandate dal generale Peter Wittgenstein combatterono duramente per bloccare l'avanzata delle forze francesi guidate dal maresciallo Laurent de Gouvion-Saint-Cyr e dal maresciallo Nicolas Oudinot. La battaglia terminò con una vittoria tattica non decisiva dei francesi; i russi, anche dopo aver ripiegato, continuarono a difendere la linea della Dvina occidentale e rafforzarono le loro posizioni.
Première bataille de Polotsk
La première bataille de Polotsk se déroule en deux temps : le , les troupes russes commandées par Pierre Wittgenstein arrêtent une manœuvre de diversion vers Saint-Pétersbourg menée par les troupes franco-bavaroises de Nicolas-Charles Oudinot, duc de Reggio ; le 18, celles-ci feignent de se replier et lancent une contre-attaque sans résultat décisif. Les armées campent ensuite sur leurs positions de part et d'autre du fleuve Dvina. Elles y restent jusqu'à la seconde bataille de Polotsk qui a lieu pendant la même campagne deux mois plus tard.
First Battle of Polotsk
In the First Battle of Polotsk, which took place on 17–18 August 1812, Russian troops under the command of Peter Wittgenstein fought French and Bavarian troops led by Nicolas Oudinot near the city of Polotsk, halting Oudinot's advance toward Saint Petersburg. The First Battle of Polotsk should be distinguished from the Second Battle of Polotsk which took place during the same campaign two months later.
Primera batalla de Polotsk
En la primera batalla de Pólotsk, que tuvo lugar del 17 al 18 de agosto de 1812, las tropas rusas al mando de Peter Wittgenstein combatieron contra las tropas francesas y bávaras dirigidas por Nicolas Oudinot cerca de la ciudad de Pólotsk, deteniendo el avance de Oudinot hacia San Petersburgo. La primera batalla de Polotsk debe distinguirse de la segunda batalla de Pólotsk, que tuvo lugar durante la misma campaña dos meses después.
Друга битка код Полоцка
Битка код Полоцка вођена је 18-19. октобра 1812. године између француске и руске војске. Део је Наполеонове инвазије на Русију, а завршена је руском победом.
Zweite Schlacht bei Polozk
Die Zweite Schlacht bei Polozk (18.–20. Oktober 1812) fand während des Feldzuges Napoleons nach Russland statt.
Второе сражение под Полоцком
Вторая битва под Полоцком (6 (18)—8 (20) октября 1812 года) — сражение, в котором русские войска под командованием генерал-лейтенанта Витгенштейна атаковали и нанесли поражение баварскому корпусу французов под командованием маршала Сен-Сира в ходе Отечественной войны 1812 года.
Seconde bataille de Polotsk
Lors de la deuxième bataille de Polotsk qui eut lieu du 18 au , les Russes commandés par le général Pierre Wittgenstein ont attaqué et défait l'armée franco-bavaroise commandée par le maréchal Laurent Gouvion-Saint-Cyr.
Second Battle of Polotsk
The Second Battle of Polotsk (18–20 October 1812) took place during Napoleon's invasion of Russia. In this encounter the Russians under General Peter Wittgenstein attacked and defeated a Franco-Bavarian force under Laurent Gouvion Saint-Cyr. In the aftermath of this success, the Russians took Polotsk and dismantled Napoleon's operations in Belarus. Wittgenstein's victory set the stage for the Battle of Berezina in November, in which three Russian armies converged on Napoleon from separate directions.
Битка код Маћејовица
Битка код Маћејовица вођена је 10. октобра 1794. године између устаничке војске Тадеуша Кошћушка са једне и руско-пруске војске са друге стране. Део је Кошћушковог устанка, а завршена је руском победом.
Schlacht bei Maciejowice
Die Schlacht bei Maciejowice fand am 10. Oktober 1794 während des Kościuszko-Aufstands nahe dem Ort Maciejowice (bei Siedlce) statt. Sie endete mit einem russischen Sieg über die Polen und der Gefangennahme von Tadeusz Kościuszko. Damit war der Aufstand faktisch entschieden.
Бой пад Мацяёвіцамі (1794)
Бітва (бой) пад Мацяёвіцамі — пераломны бой падчас паўстання Тадэвуша Касцюшкі. Скончылася паразай арміі паўстанцаў і захопам у палон параненага Касцюшкі.
Битва под Мацеёвицами
Битва под Мацеёвицами (Сражение при Мацеёвице) () — сражение русского войска с отрядом польских повстанцев в ходе восстания Костюшко а около Мацеёвице на правом берегу Вислы в 50 км юго-восточнее Варшавы. Результатом сражения было бегство польских отрядов и пленение Костюшко русскими.
Batalha de Maciejowice
A batalha de Maciejowice foi travada em 10 de outubro de 1794 entre a Polónia e a Rússia. Os polacos foram liderados por Tadeusz Kościuszko, que, com 6200 homens, pensou em impedir a união de duas partes do exército russo, composto por 12000 homens (sob comando de Iwan Fersen) e 12500 homens (com Alexander Suvorov), respetivamente. No entanto, tendo pedido muita ajuda a Adam Poniński (que liderou 4000 soldados), Poniński não conseguiu entrar no campo de batalha no devido tempo. Os russos ganharam a batalha, e Kościuszko ficou ferido e depois foi capturado. Neste contexto, ele fez a exclamação proverbial hoje: "Finis Poloniæ!" ("É o fim da Polônia!").
Bataille de Maciejowice
La bataille de Maciejowice, qui a lieu le pendant l'Insurrection de Kościuszko, oppose les troupes polonaises commandées par Tadeusz Kościuszko et les troupes de
Bitwa pod Maciejowicami
Bitwa pod Maciejowicami – bitwa stoczona 10 października 1794 roku pod Maciejowicami pomiędzy wojskami polskimi dowodzonymi przez gen. Tadeusza Kościuszkę (naczelnika insurekcji) a wojskami rosyjskimi pod dowództwem gen. Fiodora Denisowa i Iwana Fersena, zakończyła się klęską wojsk powstańczych i wzięciem do niewoli rannego dyktatora powstania.
Battle of Maciejowice
The Battle of Maciejowice was fought on 10 October 1794, between Poland and the Russian Empire.
Batalla de Maciejowice
La Batalla de Maciejowice (en polaco, "Bitwa pod Maciejowicami") se libró el 10 de octubre de 1794 en Maciejowice, entre Polonia y el Imperio ruso.
Битка код Мањана
Битка код Мањана вођена је 5. априла 1799. године између француске и аустријске војске. Део је Француских револуционарних ратова, тј. рата Друге коалиције, а завршена је аустријском победом.
Schlacht bei Magnano
Die Schlacht von Magnano ereignete sich am 5. April 1799 im Rahmen des Zweiten Koalitionskriegs. In dieser Schlacht siegte eine österreichische Armee unter dem Kommando von Paul von Kray über eine französische Armee, kommandiert von Barthélemy Schérer.
Battaglia di Magnano
La battaglia di Magnano fu combattuta il 5 aprile 1799 nei pressi di Buttapietra, Verona, tra l'esercito austriaco comandato da Paul Kray von Krajowa e quello francese comandato da Barthélemy Louis Joseph Schérer; la battaglia, parte della guerra della Seconda coalizione, terminò con la vittoria austriaca e segnò l'inizio di una fase in cui le truppe austro-russe riuscirono a cacciare i Francesi da quasi tutta l'Italia.
Bataille de Magnano
Dans la bataille de Magnano, le , une armée autrichienne commandée par Pál Kray défait une armée française dirigée par Barthélemy Schérer.
Battle of Magnano
In the Battle of Magnano on 5 April 1799, an Austrian army commanded by Pál Kray defeated a French army led by Barthélemy Schérer. In subsequent battles, the Austrians and their Russian allies drove the French out of nearly all of Italy. This action was fought during the War of the Second Coalition, part of the French Revolutionary Wars.
Batalla de Magnano
En la Batalla de Magnano (5 de abril de 1799), un ejército austríaco comandado por Paul Kray derrotó a un ejército francés dirigido por Barthélemy Schérer. En batallas posteriores, los austriacos y sus aliados rusos expulsaron a los franceses de casi toda Italia. Esta acción se libró durante la Guerra de la Segunda Coalición, parte de las Guerras Revolucionarias Francesas.
Битка у Хелголандском заливу (1864)
Битка у Хелголандском заливу вођена је 9. маја 1864. године између данске ратне морнарице са једне и аустријско-пруске морнарице са друге стране. Део је Другог шлезвичког рата, а завршена је данском победом.
ヘルゴラント海戦
ヘルゴラント海戦は、第二次シュレースヴィヒ＝ホルシュタイン戦争（デンマーク戦争）中の1864年5月9日にヘルゴラント島南方沖で発生した、デンマークとオーストリア、プロイセンの海戦である。
Slaget vid Helgoland (1864)
Slaget vid Helgoland utspelades 9 maj 1864 under dansk-tyska kriget mellan Danmark och allierade Österrike och Preussen i Helgolandsbukten.
Seegefecht bei Helgoland (1864)
Das Seegefecht bei Helgoland war ein Seegefecht in der Nordsee, das sich am 9. Mai 1864 während des Deutsch-Dänischen Krieges zwischen Seestreitkräften Preußens und Österreichs einerseits und Dänemarks andererseits ereignete. Der österreichische Befehlshaber Wilhelm von Tegetthoff brach das Gefecht ab, als sein Flaggschiff in Brand geriet, und zog sich mit seinem Geschwader in den Schutz der neutralen Gewässer von Helgoland zurück, das damals zu Großbritannien gehörte. Obwohl das Gefecht mit einem taktischen dänischen Sieg endete, hatte es keinen Einfluss mehr auf den Verlauf des Krieges, denn bereits am 12. Mai trat ein allgemeiner Waffenstillstand in Kraft, und Dänemark hatte den Krieg verloren.
קרב הלגולנד (1864)
קרב הלגולנד (בגרמנית: Seegefecht bei Helgoland בדנית: Søtræfningen ved Helgoland) היה קרב ימי שהתרחש ב-9 במאי 1864 במהלך מלחמת שלזוויג השנייה, בין הצי המלכותי הדני לבין הציים המשותפים של פרוסיה והאימפריה האוסטרית. הקרב התרחש ליד האי הלגולנד שבמפרץ הגרמני (אז תחת שליטת בריטניה). למרות נחיתות מספרית קלה, ניצחו הדנים.
Сражение при Гельголанде (1864)
Сражение при Гельголанде — морское сражение в ходе австро-прусско-датской войны 1864 года. Состоялось 9 мая 1864 года близ острова Гельголанд (тогда принадлежал Великобритании) в Северном море между соединенной австро-прусской и датской эскадрами.
Helgolandin meritaistelu (1864)
Helgolandin meritaistelu käytiin Pohjanmerellä Helgolandin saaren pohjoispuolisella merialueella 9. toukokuuta 1864 osana toista Saksan–Tanskan sotaa. Vastakkain olivat komentajakapteeni Edouard Suensonin komentama Tanskan laivaston osasto, johon kuuluivat höyryfregatti "Jylland", höyryfregatti "Niels Juel" ja höyrykorvetti "Hejmdal", ja vapaaherra Wilhelm von Tegetthoffin komentama preussilais-itävaltalainen laivasto-osasto, johon kuului kaksi höyryfregattia, yksi siipirataslaiva ja kaksi tykkivenettä.
Battaglia di Helgoland (1864)
La battaglia di Helgoland del 9 maggio 1864 fu un episodio della seconda Guerra dei Ducati in cui la marina danese affrontò la flotta congiunta austro-prussiana a sud dell'isola di Helgoland nel Mare del Nord, allora possedimento britannico. Si trattò dell'ultima significativa battaglia combattuta tra navi di legno nonché l'ultima in assoluto per la Danimarca. Nonostante la vittoria riportata da quest'ultima, la battaglia non ebbe alcun rilievo strategico sull'esito del conflitto, che finì con la sconfitta danese il 12 maggio 1864.
Slaget ved Helgoland (1864)
Slaget ved Helgoland var et sjøslag som ble utkjempet 9. mai 1864 utenfor Helgoland i Tyskebukta. Helgoland var den gangen under britisk herredømme. Slaget var en del av andre slesvigske krig og sto mellom fartøyer fra den danske marinen og de østerrikske og prøyssiske marinene, under kommando av den østerrikske admiralen Wilhelm von Tegetthoff. Slaget var det siste større sjøslag som ble utkjempet mellom treskip, og det siste danske sjøslaget med treskip overhodet.
Bitwa pod Helgolandem (1864)
Bitwa pod Helgolandem – bitwa morska stoczona 9 maja 1864 pomiędzy okrętami austriackimi i pruskimi a duńskimi podczas drugiej wojny o Szlezwik w 1864. Było to ostatnie starcie morskie toczone w szyku liniowym przez drewniane okręty, chociaż już o mieszanym napędzie parowo-żaglowym. Starcie pozostało nierozstrzygnięte, lecz siły austriacko-pruskie zostały zmuszone do wycofania. W 1914 pod Helgolandem stoczono ponadto bitwę morską między flotą brytyjską a niemiecką.
Battle of Heligoland (1864)
The Battle of Heligoland (or Helgoland) was fought on 9 May 1864, during the Second Schleswig War, between a Danish squadron led by Commodore Edouard Suenson and a joint Austro-Prussian squadron commanded by the Austrian Commodore Wilhelm von Tegetthoff. The action came about as a result of the Danish blockade of German ports in the North Sea; the Austrians had sent two steam frigates, and , to reinforce the small Prussian Navy to help break the blockade. After arriving in the North Sea, Tegetthoff joined a Prussian aviso and a pair of gunboats. To oppose him, Suenson had available the steam frigates and and the corvette .
Batalla de Heligoland
La batalla de Heligoland (o Helgoland) tuvo lugar el 9 de mayo de 1864, durante la guerra de los Ducados, entre una escuadra danesa dirigida por el comodoro Edouard Suenson y una escuadra conjunta austro-prusiana comandada por el comodoro austríaco Wilhelm von Tegetthoff. La acción se produjo como resultado del bloqueo danés de los puertos alemanes en el mar del Norte; los austríacos habían enviado dos fragatas de vapor, la ' y la ', para reforzar la pequeña Armada prusiana para ayudar a romper el bloqueo. Después de llegar al mar del norte, Tegetthoff se unió a un aviso prusiano y un par de cañoneros. Para oponerse a él, Suenson tenía disponibles las fragatas de vapor ' y ' y la corbeta "".
Bitva u Helgolandu
Bitva u Helgolandu (9. květen 1864, Severní moře) byla námořní střetnutí mezi prusko-rakouskou eskadrou a dánskou flotou, která v rámci války o Šlesvicko-Holštýnsko blokovala severoněmecké přístavy v okolí ústí Labe (tj. především Brémy a Hamburk). Likvidací této blokády bylo pověřeno Rakouské námořnictvo, neboť Rakousko bylo jedinou zemí Německého spolku, která měla relevantní námořní síly. Ty se však nacházely ve Středozemním moři a nebyly na tom dobře technicky ani personálně, takže jejich cesta do Severního moře byla poněkud komplikovaná a zdlouhavá.
Søtræfningen ved Helgoland
I Søtræfningen ved Helgoland eller Slaget ved Helgoland, 9. maj 1864
Крсташки рат 1197.
Крсташки рат 1197, такође познат и као немачки крсташки рат или крсташки рат Хенрија VI назив је за крсташки рат кога је повео немачки цар Хенри VI убрзо након завршетка Трећег крсташког рата. Завршен је крсташком победом и освајањем појединих градова на источној обали Средоземља.
Kreuzzug Heinrichs VI.
Der Kreuzzug Heinrichs VI. im Jahre 1197/98 (auch bekannt als Deutscher Kreuzzug) war ein von Kaiser Heinrich VI. initiierter Kreuzzug als Reaktion auf das Scheitern seines Vaters Friedrich I. Barbarossa bei dessen Kreuzzug 1189–90. Heinrich VI. starb noch kurz vor Reiseantritt 1197 in Messina. Der ausbrechende Streit um die deutsche Thronfolge veranlasste die Kreuzfahrer den Kreuzzug abzubrechen. Das Heer war bereits unterwegs nach Palästina, wo es den Küstenstreifen zwischen Tyrus und Tripolis mit den Städten Sidon und Beirut wieder unter christliche Kontrolle brachte, bevor es 1198 in die Heimat zurückkehrte.
Cruciada germană din 1197
Cruciada din 1197 (denumită și Cruciada lui Henric al VI-lea, Cruciada germană din 1197) a fost o cruciadă inițiată de împăratul romano-german Henric al VI-lea de Hohenstaufen, ca răspuns la indecisa Cruciadă a treia întreprinsă de tatăl său, Frederic I Barbarossa, în 1190. Cruciada din 1197 s-a încheiat brusc, după recucerirea orașelor Sidon și Beirut. Henric al VI-lea a murit de febră la Messina în octombrie 1197, fapt care a avut printre alte rezultate revenirea în Germania a principalilor participanți, pentru a putea fi de față la alegerea noului împărat.
Crociata del 1197
 La crociata del 1197, nota anche come crociata di Enrico VI o la crociata tedesca ( "Deutscher Kreuzzug" ) è stato un conflitto proclamato dall'imperatore Enrico VI contro il Sultanato Ayyubide per rimediare al fallimento di suo padre, l'imperatore Federico Barbarossa, durante la spedizione del 1189-90.
Croisade d'Henri VI
Le croisade d'Henri VI en 1197-1198 (connue aussi comme croisade allemande) est une croisade engagée par l'empereur Henri VI en réaction à l'échec de son père Frédéric Barberousse à la troisième croisade (1189-1190). Henri VI meurt peu de temps avant son départ de 1197 à Messine. Un conflit éclate alors à propos de sa succession, ce qui pousse les croisés à abandonner leur croisade. L'armée était déjà en route pour la Palestine, où la bande côtière entre Tyr et Tripoli avec les villes de Sidon et de Beyrouth fut ramenée sous autorité chrétienne, avant de rentrer chez elle en 1198.
Crusade of 1197
The Crusade of 1197, also known as the Crusade of Henry VI () or the German Crusade ("Deutscher Kreuzzug") was a crusade launched by the Hohenstaufen emperor Henry VI in response to the aborted attempt of his father, Emperor Frederick I, during the Third Crusade in 1189–90.
Cruzada de 1197
La cruzada de 1197, también conocida como la cruzada de Enrique VI () o la cruzada alemana ("Deutscher Kreuzzug") fue una cruzada convocada por el emperador Hohenstaufen Enrique VI en respuesta al abortado intento de su padre, el emperador Federico I Barbarroja durante la Tercera Cruzada en 1189-1190. Por eso la campaña militar también se conoce como la cruzada del Emperador (haciéndose eco del nombre «cruzada del Rey» otorgada a la Tercera Cruzada).
Křížová výprava roku 1197
Křížová výprava roku 1197 byla dílčí křížovou výpravou v pořadí mezi třetí a čtvrtou. Byla iniciována římskoněmeckým králem Jindřichem VI. z dynastie Štaufů za účelem pomoci ztenčujícím se křižáckým státečkům v Levantě a její účastníci pocházeli zejména z Říše, proto bývá někdy nazývána německou křížovou výpravou ("Deutscher Kreuzzug") nebo také císařskou (kvůli rozlišení od třetí zvané královské).
Гран-при у одбојци 2015.
Светски Гран при у одбојци 2015. је 23. издање које је одржано од 26. јуна до 2. августа 2015. године. На турниру је учествовало 28 репрезентација које су играле у 20 дворана које се налазе у 20 градова. Домаћин финалног турнира је Омаха, САД. Бранилац титуле је Бразил.
Volleyball World Grand Prix 2015
Die Saison 2015 des Volleyball World Grand Prix war die 23. Ausgabe des Wettbewerbs. Sie begann am 26. Juni und endete am 2. August. Wie in der vorherigen Saison nahmen 28 Mannschaften teil.
Мировой Гран-при по волейболу 2015
XXIII розыгрыш Гран-при проходил с 26 июня по 2 августа 2015 года с участием команд из 28 стран мира. Победителем Гран-при в 6-й раз стала сборная США.
World Grand Prix 2015
Il World Grand Prix di pallavolo femminile 2015 si è svolto dal 26 giugno al 2 agosto 2015: al torneo hanno partecipato ventotto squadre nazionali e la vittoria finale è andata per la sesta volta agli Stati Uniti.
Grand Prix de Voleibol de 2015
O Grand Prix de Voleibol de 2015 foi a 23ª edição do torneio anual de voleibol feminino organizado pela Federação Internacional de Voleibol (FIVB).
Grand Prix mondial de volley-ball 2015
Le Grand Prix mondial de volley-ball 2015 est une compétition de volley-ball féminin comprenant 28 nations organisée du 28 juin au . La phase finale comprenant 6 nations, dont les États-Unis qualifiée d'office, se déroulera à Omaha aux États-Unis, du 22 au .
Grand Prix w Piłce Siatkowej Kobiet 2015
Grand Prix w piłce siatkowej kobiet 2015 − 24. edycja międzynarodowych rozgrywek siatkarskich. W zawodach weźmie udział 28 drużyn podzielonych na siedem grup w trzech dywizjach. Turniej finałowy odbędzie się w amerykańskim mieście Omaha.
2015 FIVB Volleyball World Grand Prix
The 2015 FIVB Volleyball World Grand Prix was the 23rd edition of the annual women's international volleyball tournament played by 28 countries from 26 June to 2 August 2015. This was the first time that the Group 1 final round was held in Omaha, Nebraska, United States.
Grand Prix de Voleibol de 2015
El Grand Prix de Voleibol de 2015 será la vigésimo tercera (23.ª) edición del torneo anual más importante de selecciones nacionales de voleibol femenino, el evento es organizado por la Federación Internacional de Voleibol (FIVB) y por segundo año consecutivo contará con 28 equipos.
วอลเลย์บอลเวิลด์กรังด์ปรีซ์ 2015
วอลเลย์บอลเวิลด์กรังด์ปรีซ์ 2015 () เป็นการแข่งขันวอลเลย์บอลหญิงระดับโลก จำนวน 28 ทีม เริ่มทำการแข่งขันตั้งแต่วันที่ 26 มิถุนายน – 2 สิงหาคม พ.ศ. 2558 เจ้าภาพการแข่งขันรอบสุดท้ายในครั้งนี้คือ โอมาฮา, รัฐเนแบรสกา, สหรัฐอเมริกา
Напад на Кадиз 1587. године
Догодио се 24. априла 1587. године током Англо-шпанског рата (1585—1604. ) са циљем ометања шпанских припрема за напад на Енглеску.
Рейд Дрейка на Кадис
Рейд Дрейка на Кадис () — нападение английского флота под командованием сэра Фрэнсиса Дрейка на испанскую военно-морскую базу в Кадисе, предпринятое в апреле-мае 1587 года в ходе англо-испанской войны. В англоязычной литературе известно под названием Singeing the King of Spain's Beard из-за выражения самого Дрейка, в шутку сравнившего рейд на Кадис с попыткой «подпалить бороду королю Испании».
Expedició de Drake de 1587
L'expedició de Drake de 1587 va tenir lloc a la badia de Cadis entre abril i maig de 1587 en el context de la guerra angloespanyola de 1585-1604. El corsari anglès Francis Drake dirigí una expedició militar contra les forces navals que Espanya estava preparant per envair Anglaterra. La major part de la flota fou destruïda i part dels subministraments foren destruïts o capturats. A aquest atac seguiren una sèrie de saquejos per diferents fortaleses de la costa portuguesa i la captura d'un vaixell de la flota d'Índies carregat de riqueses. Els danys causats per la flota anglesa a l'armada espanyola provocaren un endarreriment dels plans espanyols d'envair Anglaterra de més d'un any.