adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Batalla de Jemappes
La batalla de Jemappes fue una batalla que se libró en las cercanías de la localidad de Mons (Henao), en la actual Bélgica, el 6 de noviembre de 1792, en la que se enfrentaron los ejércitos de Austria y de Francia, en el marco de las Guerras Revolucionarias Francesas, durante la llamada Primera Coalición.
Bitva u Jemappes
Bitva u Jemappes (dříve také Jemmapes) se odehrála 6. listopadu 1792 u osady Jemappes, která je od roku 1973 součástí města Mons v Belgii. Bojovali tu Francouzi pod vedením generála Charlese-François Dumourieze proti Rakušanům, které vedli vévoda Albert Kazimír Sasko-Těšínský a Franz Sebastian de Croix hrabě von Clerfayt. Vítězi bitvy byli Francouzi.
1981-es jégkorong-világbajnokság
Az 1981-es jégkorong-világbajnokság a 47. világbajnokság és az 58. Európa-bajnokság volt, amelyet a Nemzetközi Jégkorongszövetség szervezett. A vb-ken a csapatok három szinten vettek részt. A világbajnokságok végeredményei alapján alakult ki az 1982-es jégkorong-világbajnokság csoportjainak mezőnye.
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1981
Världsmästerskapet i ishockey 1981 var det 47:e världsmästerskapet i ishockey, arrangerat av IIHF, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 58:e Europamästerskapet i ishockey. Mästerskapet avgjordes i tre divisioner som A-, B-, och C-VM. De tre turneringarna avgjordes som följer:
Eishockey-Weltmeisterschaft 1981
Nach einem Jahr Pause aufgrund des Olympischen Eishockeyturniers wurden im Jahre 1981 die Spiele der 47. Eishockey-Weltmeisterschaft und 58. Eishockey-Europameisterschaft ausgetragen. Der Weltmeister wurde in der Zeit vom 12. bis 26. April in Göteborg in Schweden ermittelt. Die B-Gruppe kämpfte vom 20. bis 29. März in Gröden in Italien um den Aufstieg und die C-WM wurde vom 6. bis 15. März in Peking in der Volksrepublik China ausgetragen. Insgesamt nahmen 24 Mannschaften an den drei Turnieren teil.
Чемпионат мира по хоккею с шайбой 1981
47-й чемпионат мира проходил в Швеции (Стокгольм, Гётеборг). Соревнования в группе В проходили с 20 по 29 марта в Италии (Вальгардена). Группа C соревновалась в Пекине с 6 по 15 марта.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1981
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1981 pelattiin 12.-26. huhtikuuta Göteborgissa, Ruotsissa. Pelipaikkana oli Scandinavium-areena. Kisat olivat järjestyksessään 47. jääkiekon historiassa. B-sarjaa isännöi Italian Ortisei ja C-sarja pelattiin Pekingissä.
Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu 1981
Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu 1981 je bilo sedeminštirideseto Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu. Potekalo je med 6. marcem in 26. aprilom 1981 v Göteborgu in Stockholmu, Švedska (skupina A), Selvi di Val Gardena, Italija (skupina B) in Pekingu, Ljudska republika Kitajska (skupina C). Zlato medaljo je osvojila sovjetska reprezentanca, srebrno švedska, bronasto pa češkoslovaška, v konkurenci štiriindvajsetih reprezentanc, devetnajstič tudi jugoslovanske, ki je osvojila šestnajsto mesto in drugič izpadla v skupino C. To je bil za sovjetsko reprezentanco tretji zaporedni in skupno sedemnajsti naslov svetovnega prvaka.
Campionato mondiale di hockey su ghiaccio 1981
Il campionato mondiale di hockey su ghiaccio 1981 (47ª edizione) si è svolto dal 12 al 26 aprile 1981 in Svezia, in particolare nelle città di Göteborg e Stoccolma. Esso è stato considerato anche come campionato europeo, alla sua 58ª edizione.
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1981
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1981 — 47-й чемпіонат світу з хокею із шайбою, який проходив в період з 12 квітня по 26 квітня 1981 року.
Ishockey-VM 1981
Verdensmesterskapet i ishockey i 1981 ble arrangert i Göteborg i Sverige 12. til 26. april. Åtte lag deltok, det ble først spilt gruppespill med fire lag i hver gruppe der de to beste gikk videre til finalegruppen. De fire beste lagene møttes deretter to ganger i finalerunden. Det var det 47. verdensmesterskapet og samtidig var turneringen også det 58. europamesterskapet i ishockey. Sovjetunionen ble verdensmester for 17. gang og de vant også sitt tjuende europamesterskap.
Championnat du monde de hockey sur glace 1981
Le quarante-septième championnat du monde de hockey sur glace a lieu à Göteborg et Stockholm en Suède du 12 au .
1981 Ice Hockey World Championships
The 1981 Ice Hockey World Championships took place in Sweden between 12–26 April 1981, with games being played in the arenas of Scandinavium in Gothenburg and Johanneshovs isstadion in Stockholm. Eight teams took part, first splitting into two groups of four, with the best two from each group advancing to the final group. These teams then play each other in the final round. This was the 47th World Championships, and also the 58th European Championships. The Soviet Union became World Champions for the 17th time, and also won their twentieth European title. Don Cherry commented, "This is the best Russian team I've ever seen."
Mistrovství světa v ledním hokeji 1981
47. mistrovství světa a 58. mistrovství Evropy v ledním hokeji probíhalo ve dnech 12. - 26. dubna 1981 v Stockholmu a Göteborgu ve Švédsku. Titul mistra světa získal tehdejší Sovětský svaz.
VM i ishockey 1981
Verdensmesterskabet i ishockey 1981 var det 47. VM i ishockey, arrangeret af IIHF. For de europæiske hold gjaldt det samtidig som det 58. europamesterskab. Mesterskabet blev afviklet i tre niveauer som A-, B- og C-VM:
Hanaui csata
A hanaui csatában Karl Philipp von Wrede osztrák–bajor seregei ütköztek meg Napóleon seregével 1813. október 30–31-én Hanau városánál (Hessen). A francia császár a lipcsei csata után elkezdte a visszavonulást a német területekről Franciaországba, a viszonylagos biztonságba. Wrede megpróbálta Napóleont feltartóztatni, ám a császárnak sikerült Hanaut megtartani és ezzel nyitva maradt az út a visszavonulásra. A franciák győztek egy viszonylag kicsi csatában, amelynek inkább stratégiai jelentősége volt.
Schlacht bei Hanau
Die Schlacht bei Hanau am 30. und 31. Oktober 1813 fand auf dem Gebiet der Stadt Hanau statt. Sie war Teil der Befreiungskriege gegen die französische Besatzung. Der Hauptschauplatz befand sich auf dem heutigen Gebiet des Lamboywaldes. Hanau gehörte damals zum Großherzogtum Frankfurt.
Bătălia de la Hanau
Bătălia de la Hanau, desfășurată pe data de 30 octombrie 1813, a opus o armată franceză, sub comanda Împăratului Napoleon, unei armate austro-bavareze, comandate de generalul bavarez Wrede, care a servise timp de mai mulți ani sub comanda Împăratului francez. Fiind sigur că poate distruge forțele franceze (care erau formate doar din Gardă și din resturile corpurilor 2, 5 și 11 și resturile cavaleriei corpurilor 2, 3, 4 și 5), generalul bavarez își dispune trupele în fața localității Hanau, având râul Kinzing în spate. Văzând dispunerea inamicului, Napoleon exclamă: „Sărmanul De Wrede, am putut să îl fac conte, dar nu am putut să îl fac general!”. Șarja cazacilor lui Czernicev este imediat respinsă de cuirasierii lui Nansouty și de Grenadierii Călare. Puternica contrașarjă franceză câștigă bătălia, trupele austro-ruse fiind silite să se retragă, abandonând drumul către Frankfurt, după ce au reușit totuși să lupte timp de 12 ore.
Бой при Ханау
Бой при Ханау (или Ганау, , 30—31 октября 1813 года) — одно из сражений Наполеоновских войн, в котором австро-баварский корпус пытался преградить на подходе к Рейну путь отступления французской армии, разбитой в Битве народов 19 октября 1813 под Лейпцигом.
Battaglia di Hanau
La battaglia di Hanau fu combattuta il 30 ottobre 1813 a Hanau in Germania tra le forze francesi di Napoleone Bonaparte, in ritirata dopo la pesante sconfitta patita nella battaglia di Lipsia, e un'armata di truppe austriache e bavaresi comandata dal generale Carl Philipp von Wrede, intenta a sbarrare loro la via verso la Francia, nell'ambito degli eventi della guerra della sesta coalizione.
하나우 전투
하나우 전투는 1813년 10월 30일에서 31일에 벌어진 제6차 대프랑스 동맹전쟁의 전투 중 하나로 카를 필리프 폰 브레데(Karl Philipp von Wrede) 휘하의 오스트리아-바이에른 연합군과 퇴각하던 나폴레옹 휘하의 프랑스군이 교전한 사건이다.
Bataille de Hanau
À la bataille de Hanau (30 et 31 octobre 1813 à Hanau), les corps austro-bavarois commandés par Karl Philipp von Wrede attaquent l'armée française de Napoléon, qui pourra toutefois continuer sa retraite.
Bitwa pod Hanau
Bitwa pod Hanau – starcie zbrojne, które miało miejsce 30–31 października 1813 podczas wojen napoleońskich.
Battle of Hanau
The Battle of Hanau was fought from 30 to 31 October 1813 between Karl Philipp von Wrede's Austro-Bavarian corps and Napoleon's retreating French during the War of the Sixth Coalition.
Batalla de Hanau
La batalla de Hanau ocurrió entre el 30 y el 31 de octubre de 1813. Fue un enfrentamiento entre Karl Philipp von Wrede y su cuerpo austro-bávaro, y el ejército francés en retirada de Napoleón, durante la guerra de la Sexta Coalición.
1982-es jégkorong-világbajnokság
Az 1982-es jégkorong-világbajnokság a 48. világbajnokság és az 59. Európa-bajnokság volt, amelyet a Nemzetközi Jégkorongszövetség szervezett. A vb-ken a csapatok három szinten vettek részt. A világbajnokságok végeredményei alapján alakult ki az 1983-as jégkorong-világbajnokság csoportjainak mezőnye.
Светско првенство у хокеју на леду 1982.
Светско првенство у хокеју на леду 1982. је било 48. светско хокејашко првенство које се одржало од 15. до 29. априла 1982. у Финској - Група А, Аустрији – Група Б и Шпанији - Група Ц. Такмичење је уједно представљало и 59. европско првенство за европске репрезентације.
Världsmästerskapet i ishockey för herrar 1982
Världsmästerskapet i ishockey 1982 var det 48:e världsmästerskapet i ishockey, arrangerat av IIHF, och matcherna europeiska lag emellan gällde samtidigt som det 59:e Europamästerskapet i ishockey. Mästerskapet avgjordes i tre divisioner som A-, B-, och C-VM. De tre turneringarna avgjordes som följer:
Eishockey-Weltmeisterschaft 1982
Die 48. A-Eishockey-Weltmeisterschaft und 59. Eishockey-Europameisterschaft fand vom 15. bis zum 29. April in Helsinki und Tampere in Finnland statt. Die weiteren Gruppen wurden in Klagenfurt in Österreich und in Jaca in Spanien ausgespielt.
Чемпионат мира по хоккею с шайбой 1982
48-й чемпионат мира и 59-й чемпионат Европы по хоккею с шайбой проходили в Финляндии (Хельсинки, Тампере) с 15 по 29 апреля 1982 года.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1982
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1982 pelattiin Suomessa, ja pelipaikkoina toimivat Helsinki ja Tampere. Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkue voitti odotetusti kultaa. Kovimman vastuksen Neuvostoliitolle tarjosi Kanadan maajoukkue, joka kuitenkin jäi kolmannelle sijalle Neuvostoliiton ja Tšekkoslovakian maajoukkueen pelatessa mitalisarjan keskinäisen kohtaamisensa tasan 0–0, ilmeisessä sopupelissä, jonka ansiosta hopea meni Tšekkoslovakian joukkueelle. Loukkaantumisista kärsinyt Ruotsi tuli neljänneksi, ja isäntämaa Suomi jäi niukasti mitalisarjan ulkopuolelle.
Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu 1982
Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu 1982 je bilo oseminštirideseto Svetovno prvenstvo v hokeju na ledu. Potekalo je med 18. marcem in 29. aprilom 1982 v Helsinkih in Tampereju, Finska (skupina A), Celovcu, Avstrija (skupina B) in Jaci, Španija (skupina C). Zlato medaljo je osvojila sovjetska reprezentanca, srebrno češkoslovaška, bronasto pa kanadska, v konkurenci štiriindvajsetih reprezentanc, dvajsetič tudi jugoslovanske, ki je osvojila osemnajsto mesto in se uvrstila v skupino B. To je bil za sovjetsko reprezentanco četrti zaporedni in skupno osemnajsti naslov svetovnega prvaka.
Campionato mondiale di hockey su ghiaccio 1982
Il campionato mondiale di hockey su ghiaccio 1982 (48ª edizione) si è svolto dal 15 al 29 aprile 1982 in Finlandia, in particolare nelle città di Helsinki e Tampere. Esso è stato considerato anche come campionato europeo, alla sua 59ª edizione.
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1982
Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1982 — 48-й чемпіонат світу з хокею із шайбою, який проходив в період з 15 квітня по 29 квітня 1982 року.
Ishockey-VM 1982
Verdensmesterskapet i ishockey 1982 var det 48. verdensmesterskapet og det 59. europamesterskapet i ishockey og ble arrangert på fire nivåer. Det egentlige VM (pulje A, eller «A-VM») med deltakelse av tolv land ble avholdt i Helsingfors og Tammerfors i Finland og kampene spilt i perioden 15. til 29. april 1982. VM på lavere nivåer ble arrangert på forskjellige terminer i mars 1982. I alt var det 24 deltakende nasjoner ved mesterskapet.
Championnat du monde de hockey sur glace 1982
Le quarante-huitième championnat du monde de hockey sur glace eu lieu à Helsinki et Tampere en Finlande du 15 au .
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 1982
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 1982 boli v poradí 48. Majstrovstvá sveta, ktoré sa konali vo Fínsku, za účasti 8 tímov. Fínsko bolo organizátorom svetového šampionátu mužov tretíkrát, predtým hostilo toto podujatie v rokoch 1965 a 1974. Súčasťou turnaja boli aj 59. majstrovstvá Európy. Titul štvrtýkrát v rade získal Sovietsky zväz.
1982 Ice Hockey World Championships
The 1982 Ice Hockey World Championships took place in Finland from the 15 April to the 29 April. The games were played in Helsinki and Tampere. Eight teams took part, and each played each other once. The four best teams then played each other once more. This was the 48th World Championships, and also the 59th European Championships of ice hockey. The Soviet Union became World Champions for the 18th time, and also won their 21st European Championship.
Mistrovství světa v ledním hokeji 1982
48. mistrovství světa a 59. mistrovství Evropy se konalo ve dnech 15. - 29. dubna 1982 ve finských městech Tampere a Helsinky.
VM i ishockey 1982
Verdensmesterskabet i ishockey 1982 var det 48. VM i ishockey, arrangeret af IIHF. For de europæiske hold gjaldt det samtidig som det 59. europamesterskab. Mesterskabet blev afviklet i tre niveauer som A-, B- og C-VM:
Szarajevói merénylet
A szarajevói merénylet 1914. június 28-án történt, melyet Gavrilo Princip nacionalista szerb diák követett el Ferenc Ferdinánd főherceg, az Osztrák–Magyar Monarchia trónörököse és hitvese, Chotek Zsófia ellen. Ez a terrorakció lett az első világháború kitörésének közvetlen ürügye, ami aztán lehetőséget adott az európai hatalmi viszonyok átrendeződésére.
Moord op Frans Ferdinand van Oostenrijk
De moord op Frans Ferdinand van Oostenrijk (en zijn vrouw) in Sarajevo door Gavrilo Princip vormde mede de aanleiding voor de Eerste Wereldoorlog (1914-1918); de redenen voor het uitbreken van deze oorlog zijn echter uiterst complex. De moord vond plaats op 28 juni 1914, toen de Oostenrijkse troonopvolger samen met zijn echtgenote, Sophie Chotek Gräfin von Chotova, hertogin von Hohenberg, een bezoek bracht aan Sarajevo, de hoofdstad van de Oostenrijk-Hongaarse provincie Bosnië en Herzegovina.
Сарајевски атентат
Сарајевски или Видовдански атентат се догодио 28. јуна (15. јуна по јулијанском календару) 1914. године у Сарајеву, (Босни и Херцеговини) када је Гаврило Принцип из групе од шесторице атентатора (петорице Срба и једног босанског муслимана), чланови организације Млада Босна, којима је координирао Данило Илић, убили аустроугарског престолонаследника надвојводу Франца Фердинанда и његову супругу Софију, војвоткињу од Хоенберга. Политички мотиви убиства cy биле жеља за одвајањем аустроугарске провинције Босне и Херцеговине и њено уједињење у Велику Србију или Југославију. Иза организације убиства стајали су официри српске војске. Атентат је директно водио до Првог светског рата када је Аустро-Угарска дала ултиматум Србији, који је она делимично одбила. Аустро-Угарска је потом објавила рат Србији, што је било окидач за низ објава рата између других европских сила.
サラエボ事件
サラエボ事件（サラエボじけん、サラエヴォ事件、サライェヴォ事件）は、1914年6月28日にオーストリア＝ハンガリー帝国の皇位継承者であるオーストリア大公フランツ・フェルディナントと妻のゾフィー・ホテクが、サラエボ（当時オーストリア領、現ボスニア・ヘルツェゴビナ領）に訪問中、の青年ガヴリロ・プリンツィプによって暗殺された事件。この事件をきっかけとしてオーストリア＝ハンガリー帝国はセルビア王国に最後通牒を突きつけ、第一次世界大戦の勃発につながった。
Skotten i Sarajevo
Skotten i Sarajevo avser det attentat som förövades i Sarajevo i nuvarande Bosnien den 28 juni 1914. Med skotten mördade Gavrilo Princip, medlem i Unga Bosnien, ärkehertig Franz Ferdinand av Österrike och hans gemål Sophie von Chotek. Händelsen utlöste den så kallade julikrisen som utmynnade i första världskrigets utbrott en månad senare.
Attentat von Sarajevo
Beim Attentat von Sarajevo am 28. Juni 1914 wurden der Thronfolger Österreich-Ungarns Erzherzog Franz Ferdinand und seine Gemahlin Sophie Chotek, Herzogin von Hohenberg, bei ihrem Besuch in Sarajevo von Gavrilo Princip, einem Mitglied der serbisch-nationalistischen Bewegung Mlada Bosna (Junges Bosnien), ermordet. Das von der serbischen Geheimgesellschaft Schwarze Hand geplante Attentat in der bosnischen Hauptstadt löste die Julikrise aus, die schließlich zum Ersten Weltkrieg führte.
Сараеўскае забойства
Сараеўскае забойства — забойства 28 чэрвеня 1914 эрцгерцага Франца Фердынанда, спадчынніка аўстра-венгерскага прастола, і яго жонкі герцагіні Сафіі Гогенберг у Сараева сербскім гімназістам Гаўрылам Прынцыпам, членам сербскай тэрарыстычнай арганізацыі «Млада Босна». Прынцып уваходзіў у групу з 5 тэрарыстаў, якія каардынаваліся Данілам Ілічам.
רצח פרנץ פרדיננד
ב-28 ביוני 1914 נרצחו ביריות בעיר סרייבו, בירת בוסניה והרצגובינה שתחת שלטון אוסטרו-הונגריה, יורש העצר האוסטרו-הונגרי הארכידוכס פרנץ פרדיננד ואשתו סופיה, דוכסית הוהנברג. הרוצח, גַברילוֹ פּרינציפּ, בוסני סרבי , אחד מחבורה של שבעה בוסנים וסרבים, היה חבר התנועה המהפכנית "בוסניה הצעירה", ששמה לה למטרה לשחרר את קבוצת העמים דוברי השפות הסלאביות הדרומיות בבלקן משליטת האימפריה האוסטרו-הונגרית ולאחדם במסגרת ישות פוליטית חדשה, שתיקרא "יוגוסלביה". הרצח, שקיבל את הכינוי "הירייה שנשמעה ברחבי העולם", הניע שרשרת אירועים שהביאו לפרוץ מלחמת העולם הראשונה חודש לאחריו, ב-28 ביולי 1914, ולכן הוא נחשב ל"יריית הפתיחה של המלחמה".
Δολοφονία του Αρχιδούκα Φραγκίσκου Φερδινάνδου της Αυστρίας
Στις 28 Ιουνίου 1914, ο Αρχιδούκας Φραγκίσκος Φερδινάνδος της Αυστρίας, διάδοχος του θρόνου της Αυστροουγγαρίας και η γυναίκα του Σοφία, Δούκισσα του Χόχενμπεργκ, δολοφονήθηκαν με πυροβολισμό στο Σεράγιεβο, από τον Γκαβρίλο Πρίντσιπ, έναν από την ομάδα των έξι Σερβοβόσνιων δολοφόνων που συντονίζονταν από τον Ντανίλο Ίλιτς. Ο πολιτικός στόχος της δολοφονίας ήταν η απόσπαση των νότιων σλαβικών επαρχιών της Αυστροουγγαρίας έτσι ώστε να μπορέσουν να αποτελέσουν τμήμα της Μεγάλης Σερβίας ή της Γιουγκοσλαβίας. Τα κίνητρα των δολοφόνων σχετίζονταν με το κίνημα που αργότερα έγινε γνωστό ως Νέα Βοσνία. Σέρβοι στρατιωτικοί αξιωματούχοι βρίσκονταν πίσω από την επίθεση.
Atentatul de la Sarajevo
Atentatul de la Sarajevo (supranumit și „Împușcătura care s-a auzit în toată lumea”) a avut loc în data de 28 iunie 1914 pe podul latin din Sarajevo. În atentat au fost uciși arhiducele Franz Ferdinand și soția sa, ducesa Sophie Albina Chotek, de către extremistul sârb Gavrilo Princip. Acesta a fost unul dintre cei șase membri ai rețelei teroriste coordonate de Danilo Ilić, care avea în spate organizația panslavistă Mâna Neagră.
Сараевское убийство
Сараевское убийство (, ) — убийство 28 июня 1914 года эрцгерцога Франца Фердинанда, наследника австро-венгерского престола, и его жены герцогини Софии Гогенберг в Сараеве сербским гимназистом Гаврилой Принципом, входившим в группу из шести террористов (пять сербов и один босниец), координировавшихся .
Sarajevon laukaukset
Sarajevon laukaukset oli kesäkuussa 1914 tehty poliittinen salamurha, josta käynnistynyt tapahtumaketju johti kuukautta myöhemmin ensimmäisen maailmansodan syttymiseen.
Atentat na nadvojvodo Franca Ferdinanda
Atentat na avstro-ogrskega prestolonaslednika Franca Ferdinanda in njegovo ženo Sofijo Hohnberško se je zgodil 28. junija 1914 v Sarajevu potem, ko ju je srbski študent Gavrilo Princip pri streljanju smrtno ranil. Princip je bil eden od skupine šestih atentatorjev, v katerih so bili še Muhamed Mehmedbašić, Vaso Čubrilović, Nedeljko Čabrinović, Cvjetko Popović in Trifko Grabež (eden Bošnjak in pet Srbov zapored), ki ga je vodil Danilo Ilić, bosanski Srb in član tajne družbe Črna roka. Politični cilj atentata je bil odstraniti južnoslovanske pokrajine od Avstro-Ogrske, da bi jih lahko združili v Jugoslavijo. Motivi zarotnikov so bili skladni z gibanjem, ki je kasneje postalo znano kot Mlada Bosna. Atentat je neposredno pripeljal do začetka prve svetovne vojne, ko je Avstro-Ogrska nato Kraljevini Srbiji izdala ultimat, ki pa je bil delno zavrnjen. Avstro-Ogrska je nato Srbiji napovedala vojno, ki je sprožila ukrepe, ki so privedli do vojne med večino evropskih držav.
Сараевски атентат
Сараевският атентат е покушение срещу австрийския престолонаследник Франц Фердинанд и неговата съпруга Софи Хохенберг, извършено на 15 юни (28 юни нов стил), Видовден, 1914 г. в Сараево, главния град на Босна, от босненския студент от сръбски произход Гаврило Принцип. Убийството се превръща в непосредствен повод за започването на Първата световна война.
আর্চডিউক ফ্রাঞ্জ ফার্দিনান্দের হত্যাকাণ্ড
সেরজেভো হত্যাকাণ্ড
Attentato di Sarajevo
Lattentato di Sarajevo fu il gesto omicida compiuto dal giovane attentatore serbo-bosniaco Gavrilo Princip contro l'arciduca Francesco Ferdinando, erede al trono d'Austria-Ungheria, e sua moglie Sofia durante una visita ufficiale nella città bosniaca il 28 giugno 1914.
사라예보 사건
사라예보 사건(사라예보 事件)은 1914년 6월 28일 현재의 보스니아 헤르체고비나의 수도인 사라예보에서 일어난 사건으로 오스트리아-헝가리 제국의 황위 계승자인 프란츠 페르디난트 폰 외스터라이히에스테 대공과 조피 초테크 폰 호엔베르크 여공작 부부가 청년 보스니아라는 민족주의 조직에 속한 18세의 청년이자 대학생이었던 가브릴로 프린치프에게 암살된 사건이다. 이 사건은 제1차 세계 대전의 도화선이 되었다.
Сараєвське вбивство
Сараєвське вбивство — вбивство 28 червня 1914 ерцгерцога Франца Фердинанда, спадкоємця австро-угорського престолу, та його дружини герцогині Софії Гогенберг у Сараєві сербським гімназистом Гаврилом Принципом, членом сербської терористичної організації «Млада Босна». Принцип входив до складу групи з 5 терористів, яких координував Данило Іліч.
ترور آرشیدوک فرانتس فردیناند
در ۲۸ ژوئن ۱۹۱۴ میلادی، آرشیدوک فرانتس فردیناند وارث تاج و تخت پادشاهی اتریش-مجارستان و همسرش سوفی خوتک در سارایوو توسط گاوریلو پرنسیپ یکی از گروه شش‌نفرهٔ تروریست‌ها (۵ صرب و یک بوسنیایی) کشته شدند. این عملیات توسط دنیلو ایلیاک یک صرب بوسنیایی و از اعضا انجمن سری دست سیاه هماهنگ شده‌بود. هدف سیاسی از این ترور، قطع کردن ارتباط امپراتوری اتریش-مجارستان با استان‌های اسلاوهای جنوبی بود. تا زمینهٔ الحاق استان‌های مذکور به یوگسلاوی فراهم شود. انگیزهٔ تروریست‌ها تحکیم جنبشی بود که بعدها با نام بوسنی جوان شناخته‌شد. این ترور پس از اولتیماتوم اتریش-مجارستان به پادشاهی صربستان رخ داد. پادشاهی صربستان این اولتیماتوم را نپذیرفت. سپس امپراتوری اتریش-مجارستان به صربستان اعلام جنگ داد. این اعلام جنگ، منجر به جنگ جهانی اول شد.
萨拉热窝事件
萨拉热窝事件（），又称弗朗茨·斐迪南大公及苏菲，霍恩贝格公爵夫人遇刺案（），是指1914年6月28日奥匈帝国皇储弗朗茨·斐迪南及其妻子霍恩贝格女公爵苏菲遭到萨拉热窝刺客六人组（五名塞尔维亚人，一名波斯尼亚人）成员之一的加夫里洛·普林西普枪杀的事件。该刺客组织由波斯尼亚塞尔维亚人、黑手会成员领导。刺杀事件的政治目标是断绝南部斯拉夫民族各省份与奧匈帝国的联系，以達到合并成南斯拉夫的目的。刺客的动机与后来的波斯尼亚青年运动一致。
Atentado de Sarajevo
O Atentado de Sarajevo foi o incidente que, em 28 de junho de 1914, vitimou o arquiduque Francisco Fernando, herdeiro do Império Austro-Húngaro, e sua esposa, a duquesa Sofia de Hohenberg, em Sarajevo, capital da Bósnia. O atentado foi executado por Gavrilo Princip, membro da organização nacionalista sérvia denominada Mão Negra, que tinha como objetivo o rompimento das províncias eslavas do sul com a Áustria-Hungria e a criação da Grande Sérvia. A motivação política para o assassinato era compatível com a ideologia do movimento que, mais tarde, ficaria conhecido como a Jovem Bósnia.
Assassinat de Sarajevo
El 28 de juny de 1914 va ser assassinat a Sarajevo (Bòsnia) l'arxiduc Francesc Ferran, l'hereu presumpte a la corona d'Àustria. L'autor de l'atemptat va ser Gavrilo Princip, un nacionalista serbobosnià, membre del grup nacionalista serbi Jove Bòsnia ("Mlada Bosna"), una organització que defensava l'ús de la violència amb l'objectiu que l'imperi austrohongarès abandonés Bòsnia per unificar-se amb Sèrbia.
Skuddene i Sarajevo
Skuddene i Sarajevo den 28. juni 1914 hvor den østerriksk-ungarske erkehertugen Franz Ferdinand og hans ektefelle Sophie von Hohenberg ble myrdet, ble den begivenheten som kom til å utløse julikrisen som førte til utbruddet av første verdenskrig.