adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Jocurile Olimpice de vară din 1916
A VI-a ediție a Jocurilor Olimpice a fost planificată să se desfășoare în Berlin, Germania în anul 1916, dar au fost anulate din cauza primului Război Mondial. Berlinul a fost selectat ca oraș-gazdă în cadrul celui de 14-a sesiune a IOC din Stockholm, pe 4 iulie 1912, câștigând în fața candidaturilor Alexandria, Amsterdam, Brussels, Budapesta și Cleveland. După ce ediția din 1916 a Jocurilor Olimpice a fost anulată, Berlin urma să găduiască ulterior Jocurile Olimpice de vară din 1936.
Летние Олимпийские игры 1916
VI Летние Олимпийские игры, по решению МОК, принятому 27 мая 1912 года, были запланированы к проведению в 1916 году в Берлине. Столица Германской империи (Второго Рейха) получила право провести игры, оставив позади город Египта Александрия, столицу Нидерландов Амстердам, столицу Бельгии Брюссель, вторую столицу Австро-Венгерской империи Будапешт и промышленный город США Кливленд. В связи с началом Первой мировой войны игры были отменены. К этим играм был уже готов новый стадион в Берлине. Несмотря на то, что эти, шестые, игры отменили, следующим играм — в 1920 — был присвоен следующий номер — 7.
Giochi della VI Olimpiade
I Giochi della VI Olimpiade (in tedesco "Spiele der VI. Olympiade") si sarebbero dovuti svolgere a Berlino, in Germania, nel 1916, ma vennero annullati in seguito allo scoppio della Prima guerra mondiale.
1916 கோடைக்கால ஒலிம்பிக் விளையாட்டுப் போட்டிகள்
1916 கோடைக்கால ஒலிம்பிக் விளையாட்டுப் போட்டிகள், அலுவல்முறையாக ஆறாம் ஒலிம்பியாடின் விளையாட்டுக்கள் ("Games of the VI Olympiad") நடைபெறவில்லை.
1916년 하계 올림픽
1916년 하계 올림픽(, )은 1916년에 독일 제국의 베를린에서 개최될 예정이었으나, 제1차 세계 대전의 발발로 취소된 하계 올림픽이다. 1912년 7월 4일, 스톡홀름에서 개최된 제14차 국제 올림픽 위원회 총회에서 알렉산드리아와 암스테르담, 브뤼셀, 부다페스트, 암스테르담, 클리블랜드를 누르고 베를린이 개최 도시로 선정되었다. 1916년 하계 올림픽이 취소된 후 베를린은 20년 후 1936년 하계 올림픽을 개최했다.
Літні Олімпійські ігри 1916
Літні Олімпійські ігри 1916 або VI Літні Олімпійські ігри за рішенням МОК, ухваленим 27 травня 1912 року, мали бути проведені у 1916 році в Берліні, Німеччина.
بازی‌های المپیک تابستانی ۱۹۱۶
بازی‌های المپیک تابستانی ۱۹۱۶ که با نام رسمی بازی‌های المپیاد ششم (Games of the VI Olympiad) شناخته می‌شود، قرار بود به عنوان یک رویداد چندورزشی در شهر برلین، آلمان برگزار شود که به علت جنگ جهانی اول لغو شد.
1916年夏季奥林匹克运动会
第六屆夏季奧林匹克運動會（，，），原定於1916年在德意志帝國柏林舉行。然因第一次世界大战爆發而停辦。
Jogos Olímpicos de Verão de 1916
Os Jogos da VI Olimpíada da Era Moderna nunca foram realizados, devido à Primeira Guerra Mundial. Os jogos seriam realizados em Berlim, Alemanha.
Jocs Olímpics d'estiu de 1916
Els Jocs Olímpics d'estiu de 1916, oficialment Jocs de la VI Olimpíada, havien de ser els jocs que s'havien de disputar a la ciutat de Berlín (Imperi Alemany) l'any 1916. A conseqüència de la Primera Guerra Mundial (1914-1918) foren cancel·lats.
Sommer-OL 1916
Sommer-OL 1916, de 6. olympiske sommerleker, skulle ha blitt arrangert i Berlin i Tyskland. Lekene måtte imidlertid avlyses på grunn av første verdenskrig.
Thế vận hội Mùa hè 1916
Thế vận hội Mùa hè 1916 hay còn gọi là Thế vận hội thứ VI, được dự định tổ chức tại Berlin, Đức. Tuy nhiên sự kiện này đã bị hủy bỏ do Chiến tranh thế giới lần thứ nhất.
१९१६ उन्हाळी ऑलिंपिक
१९१६ उन्हाळी ऑलिंपिक ही उन्हाळी ऑलिंपिक स्पर्धा जर्मनीच्या बर्लिनमध्ये आयोजीत करण्याचे ठरले होते परंतु पहिल्या महायुद्धामुळे रद्द केली गेली.
Jeux olympiques de 1916
Les Jeux de la Olympiade auraient dû avoir lieu à Berlin (Allemagne) en 1916. En mai 1912 à Stockholm, à l'occasion des Jeux olympiques d'été qui avaient lieu cette année-là dans la capitale suédoise, le Comité international olympique avait préféré la capitale allemande face aux candidatures de Budapest, Alexandrie, Amsterdam, Bruxelles et Cleveland pour organiser ces Jeux. Lors du déclenchement de la Première Guerre mondiale, l'organisation continua car tout le monde pensait que la guerre durerait peu de temps. Plus tard, les Jeux furent finalement annulés.
Letnie Igrzyska Olimpijskie 1916
VI Letnie Igrzyska Olimpijskie (oficjalnie Igrzyska VI Olimpiady) – miały się odbyć w 1916 w Berlinie (Cesarstwo Niemieckie), jednak zostały odwołane z powodu I wojny światowej (1914-1918).
1916 Summer Olympics
The 1916 Summer Olympics (), officially known as the Games of the VI Olympiad, were scheduled to be held in Berlin, German Empire, but were eventually cancelled for the first time in its 20-year history due to the outbreak of World War I. Berlin was selected as the host city during the 14th IOC Session in Stockholm on 4 July 1912, defeating bids from Alexandria, Amsterdam, Brussels, Budapest and Cleveland. After the 1916 Games were cancelled, Berlin would eventually host the 1936 Summer Olympics, twenty years later.
Juegos Olímpicos de Berlín 1916
Los Juegos Olímpicos de Berlín 1916, oficialmente conocidos como los Juegos de la VI Olimpiada, iban a celebrarse en la ciudad de Berlín, Alemania, en el año de 1916. Sin embargo, los eventos bélicos de la Primera Guerra Mundial llevaron a la cancelación de los Juegos. Berlín fue seleccionada como ciudad sede durante la 14.ª Sesión del Comité Olímpico Internacional, celebrada el 4 de julio de 1912 en Estocolmo, Suecia. La capital alemana venció a Alejandría, Ámsterdam, Bruselas, Budapest y Cleveland. Más tarde, en 1936, Berlín celebró la XI edición de los Juegos.
Letní olympijské hry 1916
Očekávané Letní olympijské hry v roce 1916, oficiálně zvané VI. olympijské hry, se měly konat v Berlíně v Německu. Po propuknutí první světové války v roce 1914 přípravy her pokračovaly a nikdo nepředpokládal, že se válka protáhne na čtyři roky. Hry tedy musely být zrušeny. Nabídky na tyto olympijské hry dostaly i Alexandrie a Budapešť.
Sommer-OL 1916
Sommer-OL 1916, officielt "Den sjette olympiades lege", skulle være afholdt i Berlin i 1916 på det nybyggede Deutsches Stadion i Grunewald, men blev aflyst på grund af 1. verdenskrig.
الألعاب الأولمبية الصيفية 1916
دورة الألعاب الأولمبيـة الصيفية لعام 1916 كان من المفترض أن تكون في مدينة برلين الألمانية لكن وقوع الحرب العالمية الأولى في تلك الفترة كانت السبب الرئيسي في إلغاء تلك الدورة.
Derde Punische Oorlog
De Derde Punische Oorlog (149 v. Chr. - 146 v. Chr.) tussen Rome en Carthago was de laatste van de drie Punische oorlogen en eindigde met de verwoesting van Carthago. Na in de Tweede Punische Oorlog voor de tweede maal door Rome verslagen te zijn geweest had Carthago tevens voor de tweede maal ingestemd met een vrede op de voorwaarden van Rome. Een van die voorwaarden was dat Carthago geen onafhankelijke buitenlandse politiek meer mocht bedrijven. Dit werd de stad uiteindelijk fataal.
Трећи пунски рат
Трећи пунски рат (149. п. н. е. — 146. п. н. е.) био је трећи и последњи од пунских ратова између Картагине и Римске републике. Рат завршава потпуним уништењем града Картагине. Све те територије окупира Рим, а становништво убија или поробљава.
Tredje puniska kriget
Tredje puniska kriget utkämpades mellan Karthago och Romerska republiken 149–146 f.Kr och var det sista av de puniska krigen. Kriget slutade med att staden Karthago av förstördes av den romerske fältherren Publius Scipio Aemilianus.
Dritter Punischer Krieg
Der Dritte Punische Krieg dauerte von 149 bis 146 v. Chr. und war der letzte Konflikt zwischen den beiden Mächten Rom und Karthago. Die Kampfhandlungen beschränkten sich vorwiegend auf die Belagerung Karthagos und endeten mit der Zerstörung der Stadt und der Versklavung ihrer Einwohner durch die Römer.
Трэцяя Пунічная вайна
Трэцяя Пунічная вайна (149 — 146 гг. да н.э.) — апошняя з Пунічных войнаў.
המלחמה הפונית השלישית
המלחמה הפונית השלישית הייתה המלחמה האחרונה מבין המלחמות הפוניות שהתנהלו בין הרפובליקה הרומית לקרתגו המושבה הפיניקית ("פּוּנים" בלשון הרומאים), בין השנים 149 עד 146 לפנה"ס.
Γ΄ Καρχηδονιακός Πόλεμος
Ο Τρίτος Καρχηδονιακός πόλεμος (Λατινικά: "Tertium Bellum Punicum") (149-146 π.Χ.) είναι ο τρίτος κατά σειρά πόλεμος μεταξύ της Καρχηδόνας και της Ρωμαϊκής Αυτοκρατορίας. Άρχισε όταν οι Ρωμαίοι επικαλέστηκαν και χρησιμοποίησαν ως πρόσχημα μια τυπική παραβίαση της συνθήκης που ίσχυε μετά το τέλος του Β' Καρχηδονιακού Πολέμου. Συγκεκριμένα το 150 π.Χ. οι Καρχηδόνιοι, πιεζόμενοι από τις ληστρικές επιδρομές του Μασανάσση, βασιλιά των Νουμιδών, υποχρεώθηκαν ν΄ αντισταθούν με τη δύναμη των όπλων, χωρίς τη συγκατάθεση των Ρωμαίων. Είναι γνωστή η φράση του Κάτωνος «Delenda est Carthago» Η Καρχηδών πρέπει να καταστραφεί.
Al Treilea Război Punic
Al treilea război punic (149 - 146 î.Hr.) a fost al treilea și ultimul Război punic care a avut loc între colonia feniciană Cartagina și Republicii Romane.
Третья Пуническая война
Тре́тья Пуни́ческая война́ (кон. 149/нач. 148 — весна 146 до н. э.) — последняя из Пунических войн, в результате которой Карфаген был окончательно разрушен.
Kolmas puunilaissota
Kolmas puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 149–146 eaa. Vaikka Rooma oli kukistanut Karthagon toisessa puunilaissodassa, Karthago elpyi seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana. Karthagon kauppaa oli rajoitettu, mutta asukkaat olivat turvautuneet sen sijaan maanviljelyyn.
Tretja punska vojna
Tretja punska vojna je potekala med leti 149 in 146 pr. n. št.. S to vojno je bila Kartagina dokončno uničena. Takrat so Rimljani dokončno zmagali in premagali Kartažane. Zmago so dosegli pri kraju Zana.
Трета пуническа война
Трета пуническа война се води между Рим и Картаген (149 г. пр.н.е. – 146 г. пр.н.е.).
Terza guerra punica
La terza guerra punica fu combattuta fra Cartagine e la Repubblica di Roma fra il 149 a.C. e il 146 a.C. Fu l'ultima delle tre guerre fra le antiche civiltà del Mar Mediterraneo.
Третя Пунічна війна
Треті Пуні́чні війни (149–146 до н. е.) — остання із Пунічних війн між Римом і Карфагеном за панування над Західним Середземномор'ям. Закінчилася повною перемогою Риму і знищенням Карфагенської держави.
جنگ سوم کارتاژ
جنگ سوم کارتاژ (۱۴۹–۱۴۶ پیش از میلاد) سومین و آخرین جنگ پونی میان مستعمرهٔ فنیقی در کارتاژ و جمهوری روم بود.
第三次布匿战争
第三次布匿战争是古罗马和古迦太基之间三次布匿战争中最后最短的战争，作战三年，前149年－前146年。羅馬通過這次戰爭徹底消滅了迦太基，毀滅了迦太基城，迦太基人大部分戰死，餘下的人成爲奴隸。迦太基被滅國。
Terceira Guerra Púnica
A Terceira Guerra Púnica foi a última das guerras a opor Roma e Cartago (149 a.C. - 146 a.C.) tendo acabado com a derrota e destruição desta última às mãos dos romanos de Cipião Emiliano Africano. Diz a lenda ter sido provocada pela repetida afirmação no senado, por parte do grande latifundiário e senador romano, Catão, o Velho, de um dito que se tornou proverbial:
Tercera Guerra Púnica
La Tercera Guerra Púnica () va ser la darrera de les guerres entre Cartago i la República Romana. Va ocórrer entre els anys 149 i 146 aC. Aquesta última guerra va ser un enfrontament molt menor comparat amb les dues anteriors i principalment va consistir en una sola acció principal, el setge de Cartago. Les conseqüències de la derrota de l'imperi cartaginès van significar la destrucció completa de la ciutat de Cartago, l'annexió de tot el territori restant de l'imperi cartaginès a Roma i la mort o l'esclavitud de la població cartaginesa.
Tredje punerkrig
Den tredje punerkrigen ble utkjempet mellom Karthago og Roma fra 149 f.Kr. til 146 f.Kr. Det var den tredje av tre betydelige kriger mellom den tidligere fønikiske kolonien Karthago og den romerske republikk. Konfliktene ble kalt «punerkrigene» på grunn av at romernes navn for karthagenerne var "Punici" (eldre "Poenici", på grunn av deres fønikiske opphav).
Üçüncü Pön Savaşı
Üçüncü Pön Savaşı (Latince: "Tertium Bellum Punicum"), MO 149 - MO 146 döneminde eski Fenike kolonisi olan Kartaca Cumhuriyeti ile antik Roma Cumhuriyeti arasından yapılan üçüncü ve son savaştır.
Chiến tranh Punic lần thứ ba
Chiến tranh Punic lần thứ ba (tiếng Latin: "Tertium Bellum Punicum") (năm 149-146 TCN) là cuộc chiến thứ ba và cũng là cuối cùng trong số các cuộc chiến tranh Punic xảy ra giữa thuộc địa cũ của người Phoenicia là Carthage với Cộng hòa La Mã. Tên gọi của cuộc chiến tranh Punic được đặt theo tên mà người La Mã gọi người Carthage: "Punici", hoặc "Poenici".
Perang Punic Ketiga
Perang Punic Ketiga (149 SM hingga 146 SM) adalah perang ketiga dan terakhir yang berlaku di dalam Perang-perang Punic di antara bekas jajahan Phoenicia di Carthage, dengan Republik Rom. Perang-perang Punic mendapat namanya dari nama Rom purba bagi orang Carthage: "Punici", atau "Poenici".
Troisième guerre punique
La troisième guerre punique est la dernière phase d'un conflit connu sous le nom de guerres puniques et qui oppose pendant plus d'un siècle Rome et Carthage.
Tretia púnska vojna
Tretia púnska vojna bol vojnový konflikt medzi Kartágom a Starovekým Rímom trvajúci od roku 149 pred Kr. do 146 pred Kr.. Bola to tretia z troch vojen medzi dvoma mocnosťami o nadvládu nad Stredozemným morom. Vojna skončila víťazstvom Ríma. Tretia púnska vojna bola likvidačná vojna. Rimania čakali len na vhodný okamih, aby definitívne zničili svojho najväčšieho súpera v západnom Stredomorí.
III wojna punicka
III wojna punicka (149–146 p.n.e.) – ostatnia z wojen punickich toczonych pomiędzy Republiką Rzymską a Kartaginą. Skutkiem było całkowite zniszczenie Kartaginy i wzrost potęgi Rzymu na arenie międzynarodowej.
Third Punic War
The Third Punic War (149–146 BC) was the third and last of the Punic Wars fought between Carthage and Rome. The war was fought entirely within Carthaginian territory, in modern northern Tunisia. When the Second Punic War ended in 201 BC, one of the terms of the peace treaty prohibited Carthage from waging war without Rome's permission. Rome's ally, King Masinissa of Numidia, exploited this to repeatedly raid and seize Carthaginian territory with impunity. In 149 BC Carthage sent an army, under Hasdrubal, against Masinissa, the treaty notwithstanding. The campaign ended in disaster as the Battle of Oroscopa ended with a Carthaginian defeat and the surrender of the Carthaginian army. Anti-Carthaginian factions in Rome used the illicit military action as a pretext to prepare a punitive expedition.
Tercera guerra púnica
La tercera guerra púnica fue el último enfrentamiento militar entre la República romana y la antigua colonia fenicia de Cartago entre los años 149 y 146 a. C. El nombre púnico proviene de la denominación que daban los romanos a los cartagineses: "Punici" o "Poenici".
Třetí punská válka
Třetí punská válka (149-146 př. n. l.) je název pro poslední ze série válek mezi Římem a Kartágem. Řím uplatňoval vůči Kartágu po skončení druhé punské války takovou politiku, že výsledkem mohl být buď ozbrojený střet nebo mírové odsunutí Kartága na úroveň bezvýznamného periferního sídla. Kartágo zvolilo první možnost. Výsledkem tohoto střetu bylo úplné a definitivní zničení Kartága a završení snahy Říma o ovládnutí západního Středomoří.
Tredje puniske krig
Tredje Puniske Krig er betegnelsen for den sidste krig mellem Rom og Karthago 149-146 f. Kr. som førte til Karthagos endelige udslettelse.
الحرب البونيقية الثالثة
الحرب البونيقية الثالثة (باللاتينية: تيرتيوم بيلوم بونيكوم) (149-146 قبل الميلاد) كانت الثالثة والأخيرة من الحروب البونيقية التي خاضتها الجمهورية الرومانية ضد قرطاج.
Albigenzische Kruistochten
De Albigenzische Kruistochten waren de kruistochten die de Katholieke Kerk en de Franse koningen in de 13e eeuw ondernamen tegen de katharen. Ze maakten een einde aan de politieke bescherming van het katharisme in de Languedoc. Voor het Franse koningshuis van de Capetingen was het de ideale gelegenheid om grote delen van het zuiden van Frankrijk in te lijven.
Катарски крсташки рат
Катарски крсташки рат или Албижански поход (1209—1229.) представљао је рат, који је започела Римокатоличка црква против катара или патарена у Лангдоку на југу Француске. Катарско веровање је сматрано за јерес. Степен насиља према катарима је био екстремно велик, чак и према средњовековним стандардима. На почетку рата крсташи су побили цели један град Безје од 10.000 становника. Касније су спаљивали и живе и мртве катаре.
Albigenserkriget
Albigenserkriget var ett tjugoårigt krig (1209–1229) som följde på det av påve Innocentius III utlysta korståget 1209, mot de "kätterska" katarerna som levde runt staden Albi i Sydfrankrike. Kriget utmärker sig genom synnerligen brutala och blodiga metoder, även med samtida mått mätt. Det ledde även till att maktbalansen mellan norra och södra Frankrike försköts till norr, en situation som lever kvar än i dag. Skapandet av den medeltida inkvisitionen var också ett direkt resultat av kriget.
Albigenserkreuzzug
Der Albigenserkreuzzug (1209 bis 1229) war ein von Papst Innozenz III. initiierter Kreuzzug gegen die von der katholischen Kirche als ketzerisch betrachtete Glaubensgemeinschaft der Katharer in Okzitanien (Südfrankreich). Die Katharer wurden aufgrund ihres frühen Wirkens in der französischen Stadt Albi auch als Albigenser bezeichnet. Der Albigenserkreuzzug leitete den Untergang der Katharer ein und brachte als politisches Ergebnis die Eingliederung Okzitaniens in den Herrschaftsbereich der französischen Krone. Im Unterschied zu anderen Kriegen, die gegen die Katharer und andere christliche Häresien unternommen wurden, besaß nur der Albigenserkreuzzug von 1209 bis 1229 den offiziellen Status eines Kreuzzugs.
Альбігойскі крыжовы паход
Альбіго́йскія войны, або Альбігойскі (катарскі) крыжовы паход — ваенныя дзеянні, якія вяліся ў 1209—1229 паўночна-французскімі феадаламі супраць катараў у Паўднёвай Францыі. Цэнтрам катараў быў горад Альбі, адкуль і пайшла назва Альбігойскае вайны. Французскія каралі выкарысталі Альбігойскія войны для захопу графства Тулузскага, якое было далучана да каралеўскіх уладанняў.
מסע הצלב האלביגנזי
מסע הצלב האַלְבִּיגֶנְזִי, המכונה גם מסע הצלב הקתרי, היה מערכה צבאית שהתנהלה בין 1209 ל-1229 בחבלים דוברי האוקסיטנית בדרום צרפת של היום, ובפרט בלֶנְגָּדוֹק. הכנסייה הקתולית יזמה אותה, לטענתה, כדי לשרש את המינות הקתרית – מאמיניה של זו נודעו גם כ"אלביגנזים", שם שנגזר מהעיר אלבי, אחד ממעוזיהם – שפשתה באזור. בפועל הפכה המערכה למלחמת כיבוש של האצילים שנטלו בה חלק, בראשות סימון הרביעי דה מונפור. הלה הצליח להשתלט על מרבית הנחלות בחבל, אך מעשי הטבח, גזילת הקרקעות והרדיפות הדתיות שהוביל קוממו עליו את כלל האוכלוסייה. לאחר מותו ב-1218 איבדו הפולשים את התנופה, והאצולה המקומית, בהנהגת רמון השישי, רוזן טולוז, הדפה אותם.
Σταυροφορία των Αλβιγηνών
Η Σταυροφορία των Αλβιγηνών (1208-1229) (ή Σταυροφορία ενάντια στους Αλβιγηνούς) ήταν μια Σταυροφορία που κηρύχτηκε από την Καθολική Εκκλησία ενάντια στις αιρέσεις, κυρίως αυτή των Καθαρών και σε μικρότερη κλίμακα τον Βαλδεϊσμό. Από τον 12ο αιώνα, κείμενα της εποχής έκαναν λόγο για την αίρεση του Αλμπί (από το οποίο και το όνομα των αιρετικών), χωρίς, ωστόσο, οι γειτονικές του περιοχές να υπολείπονται σε πιστούς της αίρεσης.
Cruciada Albigensiană
Cruciada Albigensiană ori Cruciada cathară (1209 - 1229) a fost o campanie militară de 20 de ani inițiată de Biserica Romano-Catolică, care avea ca scop eliminarea religiei practicate de catharii din Languedoc, religie pe care ierarhii catolici o considerau apostazie. Această cruciadă este importantă din punct de vedere istoric pentru mai multe motive:
Альбигойский крестовый поход
Альбигойские войны, в западной историографии — "Альбигойский крестовый поход или Катарский крестовый поход" (1209—1229 годы) — серия военных кампаний, инициированных Римской католической церковью, по искоренению ереси катаров в исторической области нынешней Франции Лангедок.
Albigenssiristiretki
Albigenssiristiretki suuntautui eteläranskalaisessa Languedocin maakunnassa olleita kataareja (kreikan kielen sanasta "katharos", "puhdas") vastaan. Ranskan kataareja kutsuttiin yleisesti albigensseiksi languedocilaisen kaupungin Albin mukaan. Katolinen kirkko piti kataareja kerettiläisinä, ja heidän tukialueilleen lähetettiin kirkonmiehiä, jotka yrittivät palauttaa kataarit "oikeaan uskoon". Se ei kuitenkaan tuottanut tulosta.
Albižanska križarska vojna
Katarska križarska vojna ali Albižanski pohod (1209-1229) (francosko "Croisade des albigeois", okcitansko "Crosada dels albigeses") je bila dvajsetletna vojaška akcija, ki jo je sprožil papež Inocenc III. proti katarom v Languedocu na jugu Francije.
Албигойски кръстоносен поход
Албигойският кръстоносен поход (наричан още Катарски кръстоносен поход) (1209 – 1229) е 20-годишна военна операция, започната от Римокатолическата църква с цел да се унищожи ереста на катарите в Лангедок. Историческата му важност се дължи на няколко причини:
Crociata albigese
La crociata albigese o crociata catara (in francese: "Croisade des albigeois", occitano: "Crosada dels albigeses") fu una campagna militare lunga 20 anni che ebbe luogo tra il 1209 e il 1229, bandita da papa Innocenzo III con lo scopo di estirpare il catarismo dai territori della Linguadoca nel sud della Francia, dove i signori di Provenza e il conte di Tolosa (e anche alcuni ecclesiastici come i vescovi di Tolosa e Carcassonne e l'arcivescovo di Narbona), verso la fine del XII secolo, permisero che i catari predicassero nei villaggi e ricevessero lasciti anche cospicui, accettando che catari fossero messi anche a capo dei conventi. La crociata fu perseguita principalmente dalla corona francese assumendo un connotato politico.
알비 십자군
알비 십자군(, , , , )은 1209년에서 1229년까지 있었던 기독교의 십자군이다. 당시 로마 가톨릭교회는 카타리파를 이단으로 규정하고 이들을 토벌하기 위해 십자군을 결성하였다. 알비 십자군은 프랑스의 카타리파 소탕 이외에도 프랑스 왕위 쟁탈전 및 아라곤 왕국의 영향을 받는 등 여러 가지 정치적 상황에 따라 행동하였다. 그 결과 오시타니아 지역의 정치 관계 재편이 이루어졌다.
Альбігойські війни
Альбіго́йські ві́йни — війни північнофранцузьких лицарів, а пізніше і французького короля проти альбігойців Лангедоку наприкінці XII — на початку XIII століть. Призвели до викорінення «альбігойської єресі» та остаточного підкорення регіону французькій короні. Багато істориків вважають, що вбивство альбігойців слід розглядати як геноцид по відношенню до них. З цим був згоден зокрема Рафал Лемкін, фундатор дослідження цього поняття, який ввів цей термін.
جنگ صلیبی کاتاری
جنگ صلیبی کاتاری یا جنگ صلیبی آلبیگایی () یا کاتار عنوان یک مجموعه از جنگ‌های آغاز شده به سال ۱۲۰۹ تا ۱۲۲۹ و به مدت ۲۰ سال می‌باشد که توسط اینوسنت سوم برای از بین بردن کاتاریسم در لانگداک در جنوب فرانسه روی داد.
阿尔比十字军
阿爾比十字軍（Albigensian Crusade），亦稱卡特里派十字軍（Cathar Crusade）（1209年至1229年），是教宗諾森三世為剷除卡特里派（又稱阿爾比派）對法蘭西南部朗格多克發動的長達二十年的軍事討伐。十字軍主要是因法蘭西王室的指控，並迅速激起了政治的風向，結果不僅是信仰卡特里派教徒人數顯著的減少，也使图卢兹伯国重組，使它進入法蘭西王室的領域並削弱了巴塞隆納公國高水準鮮明地域文化的影響力。
Cruzada Albigense
A Cruzada Albigense (denominação derivada de Albi, cidade situada ao sudoeste da França), também conhecida como Cruzada Cátara ou Cruzada contra os Cátaros, foi um conflito armado ocorrido em 1209 e 1244, por iniciativa do papa Inocêncio III com o apoio da dinastia capetiana (reis da França na época), com o fim de reduzir pela força o catarismo, um movimento religioso qualificado como heresia pela Igreja Católica e assentado desde o nos territórios feudais do Languedoque; favoreceu a expansão para sul das posses da monarquia capetiana e os seus vassalos.
Croada albigesa
La croada albigesa va ser una campanya militar de grans dimensions iniciada per l'església catòlica per perseguir i eliminar el catarisme a Occitània durant la primera meitat del , durant uns 35 anys al llarg dels quals l'avenç croat tingué diversos ritmes. Les causes foren complexes però el detonant final fou l'assassinat del legat papal Pere de Castellnou a Sant Geli, motiu que prengué el papa Innocenci III per declarar l'inici per primera vegada d'una croada en contra d'altres cristians, en terres catòliques. Una de les principals conseqüències polítiques fou l'eixamplament del domini dels Capets sobre el que actualment és França, eliminant el domini dels nobles occitans, i frenant l'expansió política dels catalans vers el Llenguadoc.
Albigeois Haçlı Seferi
Albigeois Haçlı seferi, Albililer'e (Katharlar) yönelik yapılmıştır. 1209 yılında Kuzey Avrupa'dan 30.000 kişilik şövalyeler ve piyadelerden oluşan bir Haçlı Ordusu kasırga gibi, şimdiki Güney Fransa olarak bilinen Pirene dağlarının eteklerine indiler. Yapılan savaşta bütün topraklar ele geçirildi, ekinler yok edildi, kasaba ve şehirler yağmalandı, tüm ahali kılıçtan geçirildi.
Albigensiese Kruistog
Die Albigensiese Kruistog (Frans: "croisade des Albigeois" of "croisade contre les Albigeois") (1208-1249) was 'n kruistog wat deur die Katolieke Kerk teen kettery, hoofsaaklik die katharisme en tot 'n mindere mate die Waldense, uitgevaardig is. Van die 12de eeu praat tekste uit die tydperk van die Albigensiese kettery sonder dat die gebied meer kathaars was as naburige streke.