adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Slaget vid Aachen
Slaget vid Aachen var ett slag under andra världskriget som utkämpades runt staden Aachen i Tyskland 2-21 oktober 1944 mellan amerikanska och tyska trupper. I september 1944 retirerade Wehrmacht till Tyskland efter att man hade besegrats av de allierade i Frankrike. Redan den 14 september 1944 hade de amerikanska enheterna tagit sig i södra distriktet Kornelimünster, utan att det kom till stor förstörelse.
Schlacht um Aachen
Die Schlacht um Aachen fand im Oktober 1944 in der Stadt Aachen im Verlauf des Zweiten Weltkriegs statt. Während der Kämpfe lebten dort noch 20.000 von ursprünglich 160.000 Einwohnern (1939). Die Stadt wurde von Soldaten der Wehrmacht verteidigt. Ab dem 12. Oktober war Oberst Gerhard Wilck ihr Kommandant.
Bătălia de la Aachen
Bătălia de la Aachen a fost o acțiune ofensivă de mare amploare din timpul celei de-a doua conflagrații mondiale a trupelor americane împotriva defensivei germane din zona orașului Aachen din Germania în perioada 2–21 octombrie 1944. Orașul Aachen făcea parte din Linia Siegfried, principala rețea defensivă de la frontiera de vest a Germaniei Naziste. Aliații au sperat că cucerească orașul și să înainteze rapid în regiunea industrială Ruhr. Deși cea mai mare parte a populației civile fusese evacuată din Aachen mai înainte de începerea luptelor, orașul a fost distrus în cea mai mare parte, iar ambele tabere au suferit pierderi foarte mari. Bătălia de la Aachen a fost una dintre cele mai mari la care forțele terestre americane au participat în timpul acestui război, iar orașul a fost prima localitate de mari dimensiuni cucerită de aliați pe teritoriul Germaniei. Apărătorii germani ai orașului au capitulat în cele din urmă, dar rezistența lor dârză a dat peste cap planurile aliate pentru o înaintare rapidă în interiorul țării.
Битва за Ахен
Битва за Ахен () — битва между американскими и немецкими войсками в районе Ахена и за сам город в период со 2 по 21 октября 1944 года в ходе Второй мировой войны. Город был частью линии Зигфрида, главной оборонительной линии Германии на западном фронте. Союзники надеялись захватить его быстро и продвинуться в промышленные рурские земли. Большинство гражданского населения Ахена было эвакуировано до начала битвы. В ходе боёв большая часть города была разрушена, и обе стороны понесли тяжелые потери. Это было одно из крупнейших городских сражений сил США во время Второй мировой войны, и первый город на немецкой земле, захваченный союзниками. Битва закончилась поражением Германии.
Aachenin taistelu
Aachenin taistelu oli toisen maailmansodan aikana lokakuussa 1944 käyty taistelu Aachenin kaupungin hallinnasta Saksassa saksalaisten ja yhdysvaltalaisten joukkojen välillä. Amerikkalaiset saartoivat kaupungin, jossa käydyt taistelut kestivät itse kaupungissa 14. lokakuuta alkaen puolustajien antautumiseen saakka 21. lokakuuta.
Battaglia di Aquisgrana
La battaglia di Aquisgrana venne combattuta tra il 2 e il 21 ottobre 1944 nell'ambito della campagna della Linea Sigfrido, durante la seconda guerra mondiale, e vide le forze armate degli Stati Uniti d'America impossessarsi della prima grande città della Germania nazista, Aquisgrana, protetta da una guarnigione tedesca e primo grande centro abitato conquistato dagli Alleati in territorio nazionale tedesco.
Битва за Аахен
Битва за Аахен (, ) — битва американських військ з військами Вермахту в районі Аахена, Німеччина, що тривала протягом майже 3-х тижнів у період з 2 по 21 жовтня 1944 року. Місто Аахен входило до єдиної системи фортифікаційних споруд, так званої лінії Зігфрида, на західному кордоні Німеччини, яке союзники сподівалися захопити з ходу й прорватися в промислово розвинений басейн Рура. Хоча більшість цивільного населення Аахена була евакуйована до початку битви, велика частина міста була зруйнована, і обидві сторони зазнали великих втрат. Це була одна з найзапекліших битв армії США в Другій світовій війні, і перше місто на німецькій землі, що захопили союзники. Битва закінчилася капітуляцією військ Вермахту, але затята оборона міста німецькими військами значно завадила планам союзників щодо просування в Німеччині.
نبرد آخن
نبرد آخن نبردی است در جنگ جهانی دوم که در تاریخ ۲ اکتبر تا ۲۱ اکتبر سال ۱۹۴۴ میان ارتش آلمان نازی و ارتش ایالات متحده آمریکا اتفاق افتاد. در این نبرد که یکی از بزرگترین نبردهای شهری ارتش ایالات متحده آمریکا در طول جنگ جهانی دوم بود شهر آخن به تصرف ارتش آمریکا درآمد. این اولین بار در جنگ جهانی دوم بود که یک شهر بزرگ آلمانی به دست نیروهای متفقین می‌افتاد. پس از تعقیب نیروهای آلمانی از طریق فرانسه، سپاه هفتم سپتامبر ۷ در ۱۲ سپتامبر ۱۹۴۴ از مرز آلمان عبور کرد و تا ۱۵ سپتامبر به سمت جنوب آخن حرکت کرد تا زمین‌های دشوار و مقاومت فزاینده ارتش نازی در منطقه استولبرگ به حالت تعلیق درآمد.
亞琛戰役
亞琛戰役是指從1944年10月2日至21日發生在德國亞琛的一場戰役。德国方面将亚琛并入西部边境上的主要防御网络“齐格菲防线”中，而盟国则希望迅速占领该地并推进到德国的重要工业基地鲁尔区。虽然亚琛的平民在战斗开始前被疏散，但战斗中该城市大部分被摧毁，双方损失惨重并造成大量平民伤亡。亚琛战役是美军在二战中发动的最大的一场城市战役，也是德国本土第一个被盟军占领的城市。战斗以德国的投降结束，但他们猛烈的抵抗大大拖延了西线盟军向德国推进的计划。
Batalha de Aachen
A Batalha de Aachen foi uma batalha que aconteceu em Aachen, Alemanha, entre 2 e 21 de outubro de 1944. Em setembro de 1944, a Wehrmacht (o Exército da Alemanha Nazista) recuou até a fronteira alemã depois de ter sido derrotada na França pelos Aliados Ocidentais. Durante a campanha na França, os comandantes alemães estimaram o tamanho de suas forças em apenas 25 divisões completas; neste mesmo período, a Wehrmacht operava com 74 divisões em território francês. Apesar das extensas baixas sofridas, os alemães conseguiram recuar até a linha Siegfried e reconstruir parcialmente suas forças; eles conseguiram elevar o número de soldados na região para 230 mil ao fim de 1944. Apesar de não terem sido bem treinados e não estarem bem armados, esses soldados alemães contavam com boas posições defensivas e fortificações na linha Siegfried. Durante o mês de setembro os primeiros combates chegaram as cercanias de Aachen e o comandante alemão da cidade ofereceu se render aos americanos. Contudo, sua carta de rendição foi descoberta pela SS durante uma batida em Aachen em meio a evacuação dos civis. Adolf Hitler ordenou a prisão do comandante e substituiu ele e seus homens pelos combatentes da 246ª Divisão de Volksgrenadiers sob comando de Gerhard Wilck. O 1º Exército americano teria de tomar a cidade pela força.
Slaget om Aachen
Slaget om Aachen var et slag under andre verdenskrig som ble utkjempet i og omkring byen Aachen i Tyskland i perioden 2. – 21. oktober 1944. I september 1944 var Wehrmacht trengt tilbake til det egentlige Tyskland, etter å ha blitt beseiret av de vestallierte i Frankrike. Etter at Wehrmacht var drevet ut av Frankrike, vurderte de tyske lederne sine tap til et antall som svarte til 25 fullt utrustede divisjoner. På daværende tidspunkt hadde tyskerne 74 aktive divisjoner i Frankrike. Men etter tilbaketrekningen til Siegfriedlinjen maktet tyskerne likevel å delvis gjenoppbygge sin styrke. Det lyktes dem i å bringe den totale kampstyrken på Vestfronten opp til ca. 230 000 mann. De var ikke nødvendigvis veltrente eller godt bevæpnet,men ble i stor grad hjulpet av befestningene som utgjorde Siegfriedlinjen. I løpet av september kom det til de første kampene rundt Aachen, og byens kommandant tilbød å overgi byen til de fremrykkende amerikanerne. Hans kapitulasjonsbrev ble imidlertid oppdaget av SS under en ransaking i Aachen mens de sivile var i ferd med å bli evakuert. Adolf Hitler beordret ham straks arrestert og skiftet ut ham og hans divisjon med Gerhard Wilcks 246. "Volksgrenadier"-divisjon. USAs 1. armé ble derfor nødt til å kjempe for å overta byen.
Bataille d'Aix-la-Chapelle
La bataille d'Aix-la-Chapelle fut une bataille de la Seconde Guerre mondiale qui dura six semaines jusqu'au , dans la ville allemande d'Aix-la-Chapelle (allemand : "Aachen)".
Bitka o Aachen
Bitka o Aachen bola bitka druhej svetovej vojny na západnom fronte, ktorá sa udiala v októbri 1944 v meste Aachen a jeho okolí. Počas bitky zostalo v meste len 20 000 z jeho 160 000 obyvateľov, ostatní boli evakuovaní do Nemecka. Veliteľ obrany mesta generál Gerhard von Schwerin pôvodne kvôli veľkej historickej hodnote mesta hodlal mesto vydať bez boja. Bol však okamžite zbavený funkcie a nahradený plukovníkom Gerhardom Wilckom, ktorý s dodatočnou podporou asi 5000 mužov Volkssturmu mesto bránil do 21. októbra.
Bitwa o Akwizgran
Bitwa o Akwizgran – bitwa stoczona na froncie zachodnim w dniach 2–21 października 1944 roku. Było to pierwsze niemieckie miasto zdobyte przez aliantów podczas II wojny światowej. Ze względu na wyjątkową zaciekłość i natężenie walk, jest to jedno z nielicznych starć na froncie zachodnim, porównywane przez historyków do bitwy stalingradzkiej.
Battle of Aachen
The Battle of Aachen was a major combat action of World War II, fought by American and German forces in and around Aachen, Germany, between 2–21 October 1944. The city had been incorporated into the Siegfried Line, the main defensive network on Germany's western border; the Allies had hoped to capture it quickly and advance into the industrialized Ruhr Basin. Although most of Aachen's civilian population was evacuated before the battle began, much of the city was destroyed and both sides suffered heavy losses. It was one of the largest urban battles fought by U.S. forces in World War II, and the first city on German soil to be captured by the Allies. The battle ended with a German surrender, but their tenacious defense significantly disrupted Allied plans for the advance into Germany.
Batalla de Aquisgrán
La batalla de Aquisgrán fue una de las batallas de la Segunda Guerra Mundial, con una duración de seis semanas hasta el 21 de octubre de 1944, en la ciudad alemana de Aquisgrán (en alemán "Aachen", y en francés "Aix-la-Chapelle").
Slaget om Aachen
Slaget om Aachen var et slag under 2. verdenskrig, som blev udkæmpet 2. - 21. oktober 1944 i og omkring byen Aachen i Tyskland. I september 1944 var Wehrmacht blevet trængt tilbage til det egentlige Tyskland efter at være besejret i Frankrig af de Vestallierede. I løbet af felttoget i Frankrig vurderede de tyske ledere, at de havde mistet, hvad der var svarede til 25 komplet udrustede divisioner. Nu havde tyskerne 74 divisioner indsat i Frankrig. Trods disse tab kunne tyskerne trække sig tilbage til Siegfried-linjen og delvis genopbygge deres styrke. Det lykkedes dem at bringe den totale kampstyrke på Vestfronten op på omkring 230.000 mand. Selv om de ikke nødvendigvis var veltrænede eller velbevæbnede, blev de tyske forsvarere i høj grad hjulpet af de befæstninger, som udgjorde Siegfried-linjen. I løbet af september kom det til de første kampe omkring Aachen, og byens kommandant tilbød at overgive byen til de fremrykkende amerikanere. Hans kapitulationsbrev blev imidlertid opdaget af SS under en ransagning i Aachen, mens de civile var ved at blive evakueret. Adolf Hitler beordrede ham straks arresteret og udskiftede ham og hans division med Gerhard Wilcks 246. Volksgrenadier Division. USA's 1. armé blev nødt til at kæmpe for at indtage byen.
Complot van 20 juli 1944
Het complot van 20 juli 1944 was een poging om een staatsgreep te plegen en Adolf Hitler om te brengen. Het plan werd in werking gesteld op 20 juli 1944 door officieren van de Wehrmacht en andere organisaties. De eigenlijke leider van het complot was Henning von Tresckow, maar deze kon niet actief deelnemen aan de opstand. De leiding was vanaf dat moment in handen van kolonel Graf Claus von Stauffenberg. De coupplegers gaven de aanslag de codenaam 'Operatie Walküre'.
Јулска завјера
Јулска завјера је био неуспјешан покушај Клауса фон Штауфенберга и осталих завјереника да 20. јула 1944. године убију Адолфа Хитлера, фирера нацистичке Немачке, у његовој Вучјој јами близу Разтенбурга у Источној Пруској. Операција Валкира која се првобитно односила на дио завјере, постала је повезана са цијелим догађајем. Очигледна сврха покушаја атентата била је преузимање политичке контроле над Њемачком и њеним оружаним снагама од Нацистичке партије (укључујући и СС) и постизање мира са Савезницима што је прије могуће. Основна жеља многих укључених високих официра Вермахта очигледно је била да покажу свијету да нису сви Нијемци били попут Хитлера и Нацистичке партије. Детаљи о мировним иницијативама завјереника још увијек нису познати, али би вјероватно укључили захтјеве за валидацију широко распрострањених њемачких територијалних анексија у Европи.
7月20日事件
7月20日事件（）は、1944年7月20日に発生したドイツ総統アドルフ・ヒトラー暗殺未遂とナチ党政権に対するクーデター未遂事件。
20 juli-attentatet
20 juli-attentatet kallas det mest kända attentatet mot Adolf Hitler. Det genomfördes den 20 juli 1944 i Hitlers högkvarter "Wolfsschanze" (Varglyan) nära Rastenburg i Ostpreussen.
Attentat vom 20. Juli 1944
Das Attentat vom 20. Juli 1944 war der bedeutendste Umsturzversuch des militärischen Widerstandes in der Zeit des Nationalsozialismus. Als Voraussetzung für einen Machtwechsel, auch unter dem Gesichtspunkt des „Eides auf den Führer“, galt den Verschwörern die Tötung Adolf Hitlers. Hitler überlebte jedoch die Explosion der am 20. Juli 1944 im Führerhauptquartier Wolfsschanze von Claus Schenk Graf von Stauffenberg deponierten Sprengladung mit leichten Verletzungen.
Аперацыя «Валькірыя»
Аперацыя «Валькірыя» () — змова германскага Супраціву, перш за ўсё ваенных вермахта, з мэтай забойства Гітлера, дзяржаўнага перавароту і звяржэння нацысцкага ўрада. Кульмінацыяй змовы стаў няўдалы замах на жыццё Гітлера 20 ліпеня 1944 года. Следствам няўдачы змовы сталі пакаранне большасці яго ўдзельнікаў і рэпрэсіі супраць іншых удзельнікаў нямецкага Супраціву.
ജൂലൈ 20-ലെ വധശ്രമം
നാസി ജർമനിയുടെ നേതാവായ അഡോൾഫ് ഹിറ്റ്ലർക്കെതിരെ കിഴക്കൻ പ്രഷ്യയിലെ വുൾഫ്ഷാൻസിൽ (ചെന്നായ് മാടം) 1944-ൽ നടന്ന പരാജയപ്പെട്ട വധശ്രമമാണ് ജൂലൈ 20 പദ്ധതി . അടിയന്തര പദ്ധതിയായ വാൽക്രിയിലൂടെ അധികാരം പിടിച്ചെടുക്കാനുള്ള ജർമൻ പ്രതിരോധ പ്രസ്ഥാനത്തിന്റെ ശ്രമത്തിന്റെ ഭാഗമായാണ് ഇത് നടന്നത്. ഹിറ്റ്ലർ തന്നെ അംഗീകാരം നൽകിയ വാൽക്രി പദ്ധതി യഥാർത്ഥത്തിൽ സഖ്യ കക്ഷികളുടെ ആക്രമണത്തിൽ ജർമനിയിലെ ക്രമസമാധാനം തകരുകയാണെങ്കിൽ നടപ്പാകാനായി ഉദ്ദേശിച്ച് തയ്യാറാക്കിയതാണ്. വാൽക്രി പദ്ധതിയുടെ നേതൃത്വത്തിലുണ്ടായിരുന്ന കേണൽ ക്ലോസ് വോൺ സ്റ്റാഫൻബർഗ് ആണ് ഈ വധശ്രമത്തിലെ മുഖ്യ ഭാഗം നിർവഹിച്ചത്. ഈ അധികാര സ്ഥാനം ഉപയോഗിച്ച് അദ്ദേഹത്തിന് ഹിറ്റ്ലറുമായി ബന്ധപ്പെടുവാനും വാൽക്രിയിൽ ആവശ്യമായ മാറ്റങ്ങൾ വരുത്തുവാനും സാധിച്ചു.
קשר העשרים ביולי
קשר העשרים ביולי היה ניסיון של חבורת קציני ורמאכט וגורמים נוספים להפיל את המשטר הנאצי בגרמניה, ולהתנקש בחיי אדולף היטלר ב־20 ביולי 1944. הקשר נכשל, לאחר שתיק ובו פצצה שהונחה בסמוך להיטלר הוזז מעט. כתוצאה מכך נהרגו אחרים, אך היטלר נפצע קלות.
Συνωμοσία της 20ής Ιουλίου
Η Συνωμοσία της 20ής Ιουλίου ήταν αποτυχημένη προσπάθεια δολοφονίας του Χίτλερ και στη συνέχεια (προϋποθέτοντας τον θάνατό του) σε ανατροπή του καθεστώτος της Ναζιστικής Γερμανίας.
Atentatul din 20 iulie 1944 împotriva lui Hitler
Заговор 20 июля
Опера́ция «Вальки́рия», также известная как заговор 20 июля и заговор генералов () — заговор германского Сопротивления, прежде всего старших и высших офицеров вермахта, с целью убийства Адольфа Гитлера, государственного переворота и свержения нацистского правительства. Кульминацией заговора стало неудачное покушение на жизнь Гитлера 20 июля 1944 года. Следствием провала заговора стали казнь большинства заговорщиков и репрессии против остальных участников германского Сопротивления.
Heinäkuun 20. päivän salaliitto
Heinäkuun 20. päivän salaliitto, josta käytetään myös nimitystä operaatio Valkyyria, oli epäonnistunut yritys murhata Adolf Hitler ja kukistaa natsi-Saksan hallinto 20. heinäkuuta 1944.
Заговор от 20 юли
Заговорът от 20 юли (наричан също операция „Валкирия“) е неуспешен опит за държавен преврат в Германия, включващ и опит за убийство на Адолф Хитлер на 20 юли 1944 г.
Attentato a Hitler del 20 luglio 1944
Lattentato del 20 luglio 1944 (noto con il nome in codice di Operazione Valchiria) fu il tentativo organizzato da alcuni politici e militari tedeschi della Wehrmacht, e attuato dal colonnello Claus Schenk von Stauffenberg, di assassinare Adolf Hitler: esso ebbe luogo all'interno della "Wolfsschanze" (nota in italiano come "Tana del Lupo"), il quartier generale del Führer, sito a Rastenburg, nell'allora Prussia Orientale.
7·20 음모
7·20 음모(, ) 또는 라슈텐베르크 암살음모사건()은 1944년 7월 20일, 아돌프 히틀러에 반대하는 반(反)나치 인사들이 일으킨 쿠데타 시도였다. 수많은 히틀러 암살 시도 중 가장 규모가 큰 사건이었기에 이 사건을 일반적으로 히틀러 암살 미수 사건이라고 부르기도 한다.
Операція «Валькірія»
Опера́ція «Валькі́рія» — заколот групи офіцерів і аристократів, котрі зважилися піти на усунення Гітлера. Безпосереднім виконавцем їхніх планів став полковник граф Клаус Шенк фон Штауффенберґ. Основу змови склала Резервна армія, чий штаб був у Берліні.
کودتای ۲۰ ژوئیه
کودتای ۲۰ ژوئیه ۱۹۴۴، تلاش تعدادی از افسران ارتش آلمان برای حذف آدولف هیتلر و جلوگیری از شکست آلمان در جنگ جهانی دوم بود. در این کودتا با طرح‌ریزی نقشه‌ای، کلاوس فون اشتاوفنبرگ افسر ستاد ارتش آلمان نازی اقدام به بمبگذاری در مقر نظامی هیتلر در جبهه شرقی به نام آشیانه گرگ کرد. هیتلر در این ترور آسیبی ندید. به عقیدهٔ کودتاگران، به دلیل برخی سیاست‌های غلط هیتلر در سال‌های آخر جنگ، آلمان نازی رو به سقوط برد.
7月20日密谋案
7月20日密謀案是在第二次世界大戰後期，由德國抵抗運動主導說服軍方並刺殺納粹德國元首阿道夫·希特勒與後續政變行動，密谋藉此推翻以納粹黨為首的德國政府、進而和西方的同盟國達成和平協議。儘管在這之前納粹德國各個抵抗運動成員曾多次嘗試推翻納粹德國政府，密謀案一開始便計畫以成功暗殺希特勒為前提，緊接著實施一連串德國政治、軍事乃至於親衛隊等權利移交計劃。經過後續調查，大約有近200多名納粹德國各界高層參與7月20日密謀案，其中包括陸軍元帥埃爾溫·馮·維茨萊本、19名將級軍官、26名上校、2名大使、7名外交官、1名部長、3名國務秘書與刑事警察局局長，以及數名、和。
Atentado de 20 de Julho
O Atentado de 20 de julho foi um atentado fracassado em 20 de Julho de 1944 contra Adolf Hitler, líder da Alemanha Nazista, dentro de uma cabana na Toca do Lobo em Wolfsschanze, o Quartel General Secreto de Hitler na Prússia Oriental. O plano foi organizado por um grupo de oficiais do "Wehrmacht", liderados pelo Coronel Claus von Stauffenberg que estavam insatisfeitos com o andamento da guerra. O atentado fez parte de um golpe de estado baseado na chamada "Operação Valquíria". O atentado mostrou o aumento significativo da resistência alemã contra o governo nazista. Stauffenberg levou uma bomba em uma pasta para uma reunião de lideranças e a deixou próxima de Hitler. Ao explodir, Stauffenberg pensava que Hitler havia morrido, e horas depois declarou aos oficiais que sua força de comando estava assumindo o controle da Alemanha. Os conspiradores pretendiam assinar uma rendição condicional (cessar fogo) com os Aliados e concentrar todas as tropas alemãs na guerra contra a União Soviética, precisando fazer isto antes que o Exército Vermelho invadisse a Europa central e chegasse à Berlim. Entretanto, Hitler havia sobrevivido, e mais tarde descoberto a lista de conspiradores. Cinco mil pessoas foram presas e 200 foram executadas, incluindo o coronel Stauffenberg.
Atemptat del 20 de juliol de 1944
L'atemptat del 20 de juliol de 1944 va ser un intent fracassat per assassinar el dictador alemany Adolf Hitler, cap de l'Alemanya Nazi, i prendre el poder a Alemanya seguint un pla anomenat Operació Valquíria. El paper principal va ser portat a terme per l'oficial del Heer Claus von Stauffenberg, que estava al càrrec de l'Exèrcit de Reserva Valquíria, un paper que li permetia un accés directe a Hitler per presentar-li informes. El 20 de juliol va ser la culminació dels esforços de la resistència alemanya per derrocar al règim nazi. El seu fracàs, tant a la Wolfschanze com a Berlín, portà a la detenció de més de 5.000 persones, a l'execució d'unes 200 i a la destrucció del moviment de resistència.
20. juli-attentatet
20. juli-attentatet var et bombeattentat og et mislykket forsøk på statskupp fra en rekke høyere offiserer innen "Wehrmacht", det regulære forsvaret i det nasjonalsosialistiske Tyskland, 20. juli 1944. Planene omfattet likvidering av landets leder og nazistpartiets fører Adolf Hitler, avsettelse av nazistpartiet og arrestasjon av sentrale representanter for naziregimet, dannelse av en ny ikke-nazistisk regjering og umiddelbar innledelse av forhandlinger med de vestallierte for å avslutte krigen i vest. De fleste aktive konspiratørene var yrkesoffiserer med et konservativt politisk ståsted, men støttespillerne omfattet også sosialdemokrater, liberale og kristendemokrater. Generalfeltmarskalk Erwin von Witzleben var tiltenkt rollen som ny leder for "Wehrmacht". Attentatet mot Hitler skjedde på Wolfsschanze i Rastenburg i Øst-Preussen, et av hovedkvarterene for den tyske ledelsen under andre verdenskrig, og ble utført av oberst grev Claus von Stauffenberg. Synet på 20. juli-attentatet har vært preget av den kalde krigen; i Vest-Tyskland og det gjenforente Tyskland blir konspiratørene bak attentatet æret som helter i etterkrigstiden og overlevende konspiratører var sentrale i grunnleggelsen av Bundeswehr; i DDR og østblokken ble konspiratørene sett på som «reaksjonære agenter for den amerikanske imperialismen».
20 Temmuz suikast girişimi
20 Temmuz suikast girişimi ya da Hitler'e suikast girişimi, 20 Temmuz 1944'te Almanya'da Adolf Hitler'e yönelik Schwarze Kapelle (Siyah Orkestra) üyelerince yapılan suikast ve darbe teşebbüsüdür. Doğu Prusya'da Rastenburg yakınlarındaki Wolfsschanze'de (Kurdun İni) gerçekleştirilen suikast girişiminde komplocular Hitler'i orada düzenlenen bir toplantı sırasında bombalı saldırı ile öldürme girişiminde bulunmuş ve aynı gün Albay Claus von Stauffenberg ile diğer komplocular Berlin'de Hitler'in öldüğünü duyurup daha önceden planlanmış "Valkyrie" operasyonunu uygulamaya koyarak yeni hükûmeti kurmaya çalışmışlardır.
Âm mưu 20 tháng 7
Âm mưu 20 tháng 7 là một âm mưu ám sát quốc trưởng Đức Adolf Hitler vào ngày 20 tháng 7 năm 1944 tại căn cứ tư lệnh khu Rastenburg, Đông Phổ. Trong nhóm âm mưu có một số các sĩ quan trong quân đội Đức Quốc xã với kế hoạch đảo chính lật đổ thế lực của Đảng Quốc Xã. Hitler may mắn sống sót và sau đó lực lượng mật vụ Gestapo truy bắt gần 7.000 người. Nhiều sĩ quan quân đội bị kết án và tử hình. Hitler đồng thời ngầm giết hoặc bức tử nhiều tướng tá trong hàng ngũ của quân đội Đức. Theo báo cáo "Nội vụ hải quân tại hội nghị Quốc trưởng" thì có 4.980 người bị tử hình.
Plot 20 Julai
Plot 20 Julai tahun 1944 adalah merujuk kepada satu cubaan yang gagal bagi membunuh Adolf Hitler, pemimpin Nazi Jerman, di dalam markas medan beliau di "Wolf's Lair" berdekatan Rastenburg, Prusia Timur. Plot ini adalah kemuncak usaha oleh kumpulan Penentang Jerman untuk menjatuhkan regim Nazi. Kegagalan kedua-dua usaha pembunuhan dan "coup d'état" (rampasan kuasa) tentera telah menyebabkan sekurang-kurangnya penangkapan 7,000 orang oleh Gestapo. Berdasarkan rekod "Persidangan Führer mengenai Hubungan Tentera Laut", 4,980 orang telah dihukum mati, menyebabkan kemusnahan pergerakan penentang di Jerman.
Complot du 20 juillet 1944
Le complot du est une tentative d'assassinat visant Adolf Hitler, planifiée par des conjurés civils et militaires souhaitant le renversement du régime nazi afin de pouvoir négocier la fin de la Seconde Guerre mondiale avec les puissances alliées.
Stauffenbergov pokus o prevrat
Stauffenbergov pokus o prevrat bolo rozsiahle sprisahanie, ktorého cieľom bola likvidácia Adolfa Hitlera a odstavenie jeho spolupracovníkov od moci. Aktéri sprisahania plánovali, prevzatie moci a začiatok rokovaní o mieri so západnými Spojencami. Akcia predstavovala jeden z vrcholov nemeckého protinacistického odboja.
Zamach 20 lipca
Zamach 20 lipca – nieudany zamach stanu, mający na celu m.in. zabicie Adolfa Hitlera, przeprowadzony 20 lipca 1944 przez oficerów Wehrmachtu pod przywództwem pułkownika Clausa von Stauffenberga.
20 July plot
On 20 July 1944, Claus von Stauffenberg and other conspirators attempted to assassinate Adolf Hitler, Führer of Nazi Germany, inside his Wolf's Lair field headquarters near Rastenburg, East Prussia. The name Operation Valkyrie—originally referring to part of the conspiracy—has become associated with the entire event.