adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Reconstrucció (Estats Units)
La Reconstrucció fou el període que seguí la Guerra Civil dels Estats Units i durant el qual els estats meridionals, que s'havien adherit a la derrotada Confederació, foren reintegrats a la Unió. La devastadora invasió unionista del sud, els atacs a objectius civils i la destrucció d'infraestructures, juntament amb la política econòmica que es va implementar al territori dels vençuts després de la guerra, van causar el sorgiment d'una amarga rancúnia de molts sudistes contra el govern federal.
Amerika Birleşik Devletleri'nin yeniden yapılanma dönemi
Yeniden yapılanma dönemi (1865 – 1877), ABD tarihinde Amerikan İç Savaşı'nın 1865 yılında sona ermesiyle başlayan ve 1877 yılında sona eren dönem. Savaştan sonra eski Amerika Konfedere Devletleri'ne bağlı eyaletlerde Anayasaya eklenen üç yeni maddeye göre devlet ve toplum yapısında önemli düzenlemeler yapılır. Her eyalette yeniden yapılanma farklı dönemlerde başlasa da bu siyaset 1877 yılında terk edilinceye kadar sürer.
Era pembinaan semula Amerika Syarikat
Zaman Pembinaan Semula Amerika Syarikat () merujuk kepada zaman dalam sejarah Amerika Syarikat yang merangkumi kejadian susulan Perang Saudara yang hebat melanda negara tersebut antara tahun 1865 dan 1877. Susulan ini melibatkan pembaharuan dibawa dasar-dasar dilaksanakan pihak Kesatuan setelah menumpaskan pihak Gabungan Negeri terutamanya menghapuskan perhambaan bangsa kulit hitam (melalui Pengisytiharan Pembebasan digubal Abraham Lincoln) menjadikan mereka rakyat sama taraf, serta memulihkan rantau Selatan yang terjejas dari pergolakan ini melalui pembentukan pentadbiran negeri yang baru dan lebih majmuk.
Reconstruction (États-Unis)
La Reconstruction (appelée en anglais américain "", époque de la reconstruction) est la période de l'histoire des États-Unis ayant succédé à la guerre de Sécession (1861-1865). De 1865 à 1877, elle voit la fin du régime esclavagiste de la Confédération, le retour des États du Sud dans l'Union et l’échec de l’intégration des affranchis afro-américains dans les anciens États du Sud, que ce soit du point de vue juridique, politique, économique ou social.
Rekonstrukcja (Stany Zjednoczone)
Rekonstrukcja (ang. "Reconstruction") – historyczna dla Stanów Zjednoczonych nazwa okresu odbudowy państwa w latach 1865–1877.
Reconstruction era
The Reconstruction era, was a period in American history following the American Civil War (1861–1865); it lasted from 1865 to 1877 and marked a significant chapter in the history of civil rights in the United States. Reconstruction, as directed by Congress, abolished slavery and ended the remnants of Confederate secession in the Southern states; it presented the newly freed slaves (freedmen; Black people) as citizens with (ostensibly) the same civil rights as those of other citizens, and which rights were guaranteed by three new constitutional amendments, the 13th, 14th, and 15th Amendments. "Reconstruction" also refers to the attempt by Congress to transform the 11 former Confederate states; and it refers to the role of the Union states in that transformation.
Reconstrucción (Estados Unidos)
La reconstrucción fue un periodo de la historia estadounidense que duró de 1865 a 1877. El término tiene dos aplicaciones: la primera se aplica a la historia completa de todo el país desde 1865 hasta 1877 después de la guerra de Secesión; el segundo, al intento de transformación de los 11 estados exconfederados de 1863 a 1877, según lo ordenado por el Congreso. La reconstrucción puso fin a los restos del nacionalismo confederado y puso fin a la esclavitud, haciendo que los nuevos esclavos fueran ciudadanos libres con derechos civiles aparentemente garantizados por tres nuevas enmiendas constitucionales. Tres visiones de la memoria de la guerra civil aparecieron durante la Reconstrucción: la visión de reconciliación, que estaba arraigada en hacer frente a la muerte y la devastación que la guerra había traído; la visión de la supremacía blanca, que incluía el terror y la violencia; y la visión de emancipación, que buscaba la libertad plena, la ciudadanía y la igualdad constitucional para los afroamericanos.
Rekonstruktionstiden
Rekonstruktionstiden (eng. "the Reconstruction") 1865-1877 er perioden efter den amerikanske borgerkrig, hvor de besejrede sydstater igen blev indlemmet i USA og administreret af den føderale regering, og demokratiet blev forsøgt udvidet med rettigheder til den sorte befolkning.
Bloedbad van Chodzjali
Het Bloedbad van Chodzjali is de benaming voor de gebeurtenis waarbij Azerbeidzjaanse burgers op 26 februari 1992 omkwamen in het stadje Chodzjali. Zowel volgens Azerbeidzjaanse zijde als volgens Human Rights Watch en andere internationale organisaties is de slachting gepleegd door Armeense troepen, naar verluidt met assistentie van het 366ste Russische gemotoriseerde regiment. Het dodental is volgens de Azerbeidzjaanse autoriteiten 613 burgers, waaronder 106 vrouwen en 83 kinderen. Een rapport van Human Rights Watch schat het aantal omgekomen burgers op "ten minste 161".
ホジャリ大虐殺
ホジャリ大虐殺（ホジャリだいぎゃくさつ、）またはホジャル虐殺 (ホジャルぎゃくさつ) とは、ナゴルノ・カラバフ戦争中の1992年2月25日から26日に起きた、アルメニア人によるのアゼルバイジャン人住民に対する大量虐殺事件。
Massaker von Chodschali
Das Massaker von Chodschali ereignete sich während des Bergkarabachkonflikts am 25. Februar 1992 in der Stadt Chodschali (, "Chodschalu", seit 2001 "Iwanjan"). Im Zuge des bewaffneten Konflikts zwischen Armenien und Aserbaidschan um die Region Bergkarabach, in der sich die Stadt befindet, wurden dabei über hundert – nach aserbaidschanischen Angaben mehrere hundert – aserbaidschanische Zivilisten von armenischen und russischen Einheiten getötet.
Хаджалінская разня
Хаджалінская разня () — масавае забойства жыхароў азербайджанскага горада Хаджалы армянскімі ўзброенымі фарміраваннямі, якое ў шэрагу крыніц характарызуецца як самае буйное і жорсткае кровапраліццё за час Карабаскай вайны. У азербайджанскіх крыніцах гэтыя падзеі называюцца Хаджалінскай трагедыяй () або Хаджалінскім генацыдам (), які прадстаўляецца азербайджанскім бокам як частка больш агульнага 200-гадовага генацыду азербайджанцаў.
טבח חוג'אלי
טבח חוג'אלי הוא טבח שהתרחש בעיירה חוג'אלי, בחבל הבדלני נגורנו קרבאך בתאריכים 25–26 בפברואר 1992. אירוע זה הוא חלק ממלחמת נגורנו קרבאך.
Σφαγή του Χοτζαλί
Η σφαγή του Χοτζαλί (γνωστή και ως τραγωδία του Χοτζαλί) ήταν η μαζική δολοφονία τουλάχιστον 161 Αζέρων κατοίκων του Χοτζαλί στις 26 Φεβρουαρίου 1992. Σύμφωνα με την πλευρά του Αζερμπαϊτζάν και άλλους διεθνείς παρατηρητές, η σφαγή πραγματοποιήθηκε από τις αρμενικές ένοπλες δυνάμεις. Σύμφωνα με πληροφορίες, οι αρμενικές δυνάμεις βοηθήθηκαν από μέλη του 366ου Συντάγματος της ΚΑΚ, ενεργώντας χωρίς την εντολή την διοίκησης. Οι Αζέρικες αρχές αναφέρουν 613 θανάτους από την σφαγή. Στους νεκρούς περιλαμβάνονται 106 γυναίκες και 63 παιδιά. Η σφαγή του Χοτζαλί είναι η μεγαλύτερη σφαγή κατά τη διάρκεια της σύγκρουσης του Ναγκόρνο-Καραμπάχ.
Masacrul de la Hodjalî
Masacrul din Hodjalî (în azeră Xocalı soyqırımı) a fost o acțiune cu caracter de genocid făptuită de trupe armene impotrivă populației azere civile din orașul încercuit Hodjali (Xocalı) din provincia Karabahul de Munte.
Ходжалинская резня
Ходжали́нская резня́ — массовое убийство жителей азербайджанского города Ходжалы армянскими вооружёнными формированиями, которое в ряде источников характеризуется как самое крупное и жестокое кровопролитие за время Карабахской войны, в азербайджанских источниках эти события именуются Ходжалинской трагедией ().
Xocalın verilöyly
Xocalın verilöyly oli azereihin kohdistunut verilöyly Vuoristo-Karabahin sodan aikana 26. helmikuuta 1992. Armenialaiset joukot hyökkäsivät azerien asuttamaan Xocalın kaupunkiin ajaen sen siviiliväestön pakoon. Sadat pakoon lähteneistä saivat surmansa heidän saapuessaan lähelle Naxçıvanlın kylää paikalla olleiden armenialaisten asemiesten avattua tulen heitä vastaan.
Ходжалинско клане
Ходжалинско клане, известно също като Трагедия в Ходжали, е убийството на най-малко 161 етнически азербайджански цивилни от град Ходжали на 25 – 26 февруари 1992 година от арменски и частично от военни на ОНД по време на Нагорнокарабахската война.
Massacro di Khojaly
Il massacro di Khojaly è stato il massacro di centinaia di civili azeri, avvenuto il 26 febbraio 1992, nella città di Xocalı (o Khojaly), in Azerbaigian da parte dell'esercito armeno e di un reggimento russo.
Ходжалинська різня
Ходжали́нська різанина також Ходжалинська трагедія () — вбивство щонайменше 161 особи, переважно мирного населення, азербайджанського походження у міста Ходжали вірменськими збройними формуваннями, яке у низці джерел характеризується як найбільше та найжорстокіше кровопролиття за часів Першої карабаської війни.
کشتار خواجه‌لی
کشتار خواجه‌لی یا قتل‌عام خواجه‌لی یا کشتار خوجالی کشتار حداقل ۱۶۱ نفر از ساکنان خواجه‌لی در اطراف شهر خواجه‌لی در ۲۵–۲۶ فوریه ۱۹۹۲ از جانب نیروهای مسلح ارمنستان و تاحدی کشورهای مستقل همسود در طول جنگ قره‌باغ می‌باشد. با توجه به سمت جمهوری آذربایجان، دیدبان حقوق بشر، و دیگر ناظران بین‌المللی که قتل‌عام توسط نیروهای مسلح ارمنستان صورت گرفته‌است. پس از سقوط شهر خواجه‌لی در طی جنگ قره‌باغ، کشتار غیرنظامیان آذربایجانی در این شهر توسط ارتش ارمنستان به همراهی نیروهای ۳۶۶ ارتش روسیه در ۲۵ و ۲۶ فوریه سال ۱۹۹۲ اتفاق افتاد. بر اساس آمار دولت جمهوری آذربایجان در این کشتار ۶۱۳ نفر از غیر نظامیان از جمله ۶۳ کودک جان خود را از دست دادند.
霍賈利大屠殺
霍賈利大屠殺（；），也叫「霍賈雷慘案」，是指納戈爾諾-卡拉巴赫戰爭期間，亞美尼亞以及獨聯體軍隊於1992年2月25至26日在霍賈雷區霍賈利市杀害数百名阿塞拜疆原住民的集體屠殺事件。
Massacre de Khojaly
O Massacre de Khojaly reporta-se ao assassinato de centenas de civis azeris da povoação de Khojaly no Azerbaijão ocorrido em 25–26 de fevereiro de 1992 por arménios, e, parcialmente pelas forças armadas da CEI durante a Guerra do Alto Carabaque.
Massacre de Khojali
La massacre de Khojali () fou una matança
Hocalı Katliamı
Hocalı Katliamı (), Karabağ Savaşı sırasında 26 Şubat 1992 tarihinde Azerbaycan'ın Dağlık Karabağ bölgesindeki Hocalı kasabasında yaşanan ve Azeri sivillerin Ermenistan'a bağlı kuvvetler tarafından toplu şekilde öldürülmesi olayıdır.
Thảm sát Khojaly
Thảm sát Khojaly () là một cuộc thảm sát do những người Armenia vũ trang theo chủ nghĩa dân tộc cực đoan gây ra cho ít nhất 161 thường dân Azerbaijan tại thành phố cổ Khojaly trong các ngày 25 và 26 tháng 2 năm 1992.
Massacre de Khodjaly
Le massacre de Khodjaly a eu lieu dans la ville de Khodjaly (aujourd'hui Ivanian) le pendant la guerre du Haut-Karabagh.
Masakra w Xocalı
Masakra w Xocalı (Chodżały) (azer. Xocalı soyqırımı) – określenie masowej egzekucji na azerskiej ludności cywilnej, która miała miejsce w nocy 25/26 lutego 1992 w mieście Xocalı (Chodżały), w czasie wojny o Górski Karabach.
Khojaly massacre
The Khojaly massacre was the mass murder of ethnic Azerbaijanis — mostly civilians, but also armed troops — by local irregular Armenian forces and the 366th CIS regiment of the Soviet Union in the town of Khojaly on 26 February 1992. The event became the largest single massacre throughout the entire Nagorno-Karabakh conflict.
Genocidio de Jóyali
Con el nombre de Masacre de Jóyali se conoce a la muerte de cientos de civiles azerbaiyanos en la ciudad de Jóyali en Azerbaiyán el 25 y 26 de febrero de 1992 durante la guerra de Nagorno Karabaj a partir del atrevimiento azerí al usar a la población local como escudo humano ante las fuerzas armadas de Armenia y Rusia.
Khojaly-massakren
Khojaly-massakren refererer til drabene på 613 civile aserbajdsjanere, heraf 106 kvinder og 83 børn, i byen Khojaly den 25. februar 1992. Ifølge Aserbajdsjan, Memorial, Human Rights Watch (HRW) og andre internationale observatører, blev massakren gennemført af etniske armenske soldater, angivelig med hjælp af de russiske styrker under konflikten om Nagorno-Karabakh. Ifølge en rapport fra HRW opstod myrderierne, da et stort antal beboere, fulgt af nogle få tilbagetrækkende soldater, flygtede fra byen, da den blev erobret af armenske styrker. Da de nærmede sig grænsen til Aserbajdsjan, blev de angrebet og beskudt af armenske styrker ved en militær post.
مذابح خوجالي
مجزرة خوجالي (بالأذرية:Xocalı soyqırımı) هي عملية عسكرية قامت بها فرقة من الجيش الأرمني في 25-26 فبراير 1992 خلال حرب ناغورنو كرباخ راح ضحيتها بحسب مصادر حكومية أذرية حوالي 613 مدني أذري.
Slag bij Marignano
De Slag bij Marignano vond plaats op 13 en 14 september 1515 ten zuiden van Milaan. Bij deze veldslag kwamen zeker 15.000 soldaten om, onder wie veel Zwitsers. Troepen van koning Frans I van Frankrijk stonden tegenover troepen van Ferdinand II van Aragon die over het hertogdom Milaan regeerde. De slag vond plaats in de laatste fase van de Oorlog van de Liga van Kamerijk, een van de Italiaanse Oorlogen (1494-1559). Frans I won de slag en een jaar later wist hij de nieuwe koning van Spanje Karel V, de opvolger van Ferdinand, de Vrede van Noyon op te leggen en de Oorlog van Liga van Kamerijk te beëindigen.
Битка код Марињана
 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
Slaget vid Marignano
Slaget vid Marignano var ett slag mellan franska och schweiziska trupper 13-14 september 1515 utanför dagens Melegnano, 15 kilometer från Milano.
Schlacht bei Marignano
Die Schlacht bei Marignano (heute Melegnano) fand am 13. und 14. September 1515 in der italienischen Lombardei statt und war eine kriegerische Auseinandersetzung zwischen den Eidgenossen und dem Königreich Frankreich um das Herzogtum Mailand. Die Niederlage bei Marignano beendete die Expansionsbestrebungen der Eidgenossen und war eine der letzten großen Schlachten, an denen die alte Eidgenossenschaft beteiligt war. Der Rückzug der Eidgenossen bei Marignano galt lange als der erste dokumentierte geordnete Rückzug seit der Antike. Dieser Darstellung wurde aber widersprochen. In der Literatur des 19. Jahrhunderts wird die Schlacht bei Marignano auch als die «Schlacht der Riesen» () bezeichnet.
Μάχη του Μαρινιάνο
Η μάχη του Μαρινιάνο ήταν η τελευταία σημαντική σύγκρουση του πολέμου της Συμμαχίας του Καμπραί και πραγματοποιήθηκε στις 13-14 Σεπτεμβρίου 1515, κοντά στην σημερινή πόλη Μελενιάνο, 16 χλμ. νοτιοανατολικά του Μιλάνου.
Битва при Мариньяно
Битва при Мариньяно — ключевое сражение войны Камбрейской лиги за обладание герцогством Миланским. Произошло 13—14 сентября 1515 года у города Мариньяно (сейчас — Меленьяно, к юго-востоку от Милана) между армией французского короля Франциска I, которая включала в себя отряды венецианцев и немецких наёмников, и швейцарскими наёмниками миланского герцога Массимилиано Сфорца.
Битка при Мариняно
Битката при Мариняно ("Marignano") е част от Италианските войни. Тя се състои югоизточно от Милано (днешното име на градчето е Меленяно, на 15 км) на 13 и 14 септември 1515 г. Току-що възкачилият се френски крал Франсоа I разбива швейцарската пехота и окупира Миланското херцогство.
Battaglia di Marignano
La battaglia di Marignano, detta anche la battaglia dei giganti, fu uno scontro armato avvenuto tra il 13 e 14 settembre 1515 a Melegnano e San Giuliano Milanese, 16 km a sud est di Milano per il controllo del Ducato di Milano.
마리냐노 전투
마리냐노 전투 (Battaglia di Marignano)는 캉브레 동맹 전쟁(1508년–1516년)이라 불리는 이탈리아 전쟁 시기에 프랑스와 구스위스 연방 사이 벌어진 전투이다. 밀라노에서 남동쪽으로 16km 거리에 오늘날에는 멜레냐노라고 불리는 도시 인근에서 1515년 9월 13일과 14일에 일어났다. 프랑스군의 승리로 끝이 났다.
Битва при Мариньяно
Битва при Мариньяно — ключова битва війни Камбрейської ліги за володіння герцогством Міланським. Битва відбулася 13-14 вересня 1515 року поблизу міста Мариньяно (зараз — Меленьяно, на південний схід від Мілана) між армією французького короля Франциска I, яка включала в себе загони венеціанців та німецьких найманців та швейцарськими найманцями міланського герцога Массіміліано Сфорца.
马里尼亚诺战役
马里尼亚诺战役（Bataille de Marignan）是法蘭索瓦一世（Francois I）的军队，于1515年同北部的梅萊尼亞諾发生的一次作战，結果法國-威尼斯聯軍大勝米蘭與瑞士。
Batalha de Marignano
A Batalha de Marignano fez parte das Guerras Italianas (1494–1559) e teve lugar a 13 e 14 de setembro de 1515 a 16 quilômetros a sudeste de Milão, num lugar hoje chamado de Melegnano.
Batalla de Marignano
La batalla de Marignano va tenir lloc els dies 13 i 14 de setembre de 1515 al voltant de l'actual localitat de Melegnano, 16 km al sud de Milà, Itàlia, i va confrontar als exèrcits aliats de Francesc I de França i la República de Venècia contra les forces de la Confederació de Suïssa, llavors propietàries del Ducat de Milà.
Slaget ved Marignano
Slaget ved Marignano var en seier for de franske styrker mot de italienske styrkene, og skjedde den 13. til 14. september 1515 i den fasen av de italienske kriger (1494–1559) som kalles «den hellige ligas krig». Slagstedet var på et sted som i dag heter Melegnano, og ligger rundt 16 km sørøst for Milano i Italia.
Marignano Muharebesi
Marignano Muharebesi, Cambrai Ligi Savaşı içinde yaşanan önemli muharebelerden biridir. 13-14 Eylül 1515'te Marignano (bugünkü Melegnano) kenti yakınında cereyan etmiştir. Fransızların ve müttefiklerinin kesin zaferiyle sonuçlanmıştır.
Bataille de Marignan
La bataille de Marignan ("" en Italie, aujourd’hui , ville à au sud-est de Milan) eut lieu les et et opposa le roi de France et ses alliés vénitiens aux mercenaires suisses qui défendaient le duché de Milan.
Bitwa pod Marignano
Bitwa pod Marignano – starcie zbrojne, które miało miejsce w dniach 13–14 września 1515 r. w trakcie wojen włoskich w Lombardii pomiędzy wojskami Szwajcarów a Francuzami. Była to jedna z ostatnich większych bitew, w której udział wzięły wojska szwajcarskie.
Battle of Marignano
The Battle of Marignano was the last major engagement of the War of the League of Cambrai and took place on 13–14 September 1515, near the town now called Melegnano, 16 km southeast of Milan. It pitted the French army, composed of the best heavy cavalry and artillery in Europe, led by Francis I, newly crowned King of France, against the Old Swiss Confederacy, whose mercenaries until that point were regarded as the best medieval infantry force in Europe. With the French were German "landsknechts", bitter rivals of the Swiss for fame and renown in war, and their late arriving Venetian allies.
Batalla de Marignano
La batalla de Marignano se libró los días 13 y 14 de septiembre de 1515, cerca de la localidad de Melegnano, 16 km al sur de Milán, entre los ejércitos del Reino de Francia y la República de Venecia, por una parte, y los del Ducado de Milán y la Confederación Helvética, por la otra.
معركة مارينيانو
دارت معركة مارينيانو خلال حرب عصبة كامبراي من الحروب الإيطالية في 13-15 سبتمبر 1515، بالقرب من بلدة تسمى اليوم ميلينيانو تقع على 16 كم جنوب شرق مدينة ميلانو. نتج عن هذه المعركة انتصار القوات الفرنسية. كانت واحدة من أكثر المعارك وحشية و(بالنسبة للسويسريين) حسماً على الإطلاق.
Pertempuran Marignano
Pertempuran Marignano adalah pertempuran yang berlangsung antara Kerajaan Prancis melawan Konfederasi Swiss Lama selama Perang Liga Cambrai. Pertempuran ini berlangsung dari tanggal 13 hingga 14 September 1515 di dekat kota yang kini disebut Melegnano, 16 km di sebelah tenggara Milan. Pasukan Prancis dipimpin oleh raja François I yang baru saja dimahkotai. François dibantu oleh "landsknecht" Jerman yang merupakan musuh bebuyutan Swiss. Ia juga dibantu oleh pasukan Venesia, walaupun mereka datang terlambat.
Atlantisch orkaanseizoen 1954
Het Atlantisch orkaanseizoen 1954 duurde van 1 juni 1954 tot 6 januari 1955, toen de laatste orkaan, Alice II, oploste. Orkaan Alice II bestond in beide kalenderjaren 1954 en 1955. Dit is sindsdien nog één keer voorgekomen met tropische storm Zeta in 2005 en 2006.
Vuoden 1954 Atlantin hurrikaanikausi
Vuoden 1954 Atlantin hurrikaanikausi alkoi virallisesti 15. kesäkuuta 1954 ja päättyi 15. marraskuuta, mutta tosiasiallisesti kausi jatkui seuraavan vuoden alkuun, koska joulukuussa muodostunut hurrikaani Alice haihtui vasta tällöin.
Temporada de furacões no oceano Atlântico de 1954
A temporada de furacões no Atlântico de 1954 foi uma temporada acima da média de furacões no Atlântico, em termos de tempestades nomeadas, com 16 formando, mas bem abaixo da média da temporada, em termos de totais de Energia Ciclônica Acumulada (ECA), com apenas 54. No geral, a temporada resultou em $751.6 milhões em danos, mais do que qualquer época no tempo. A temporada começou oficialmente em 15 de julho, e nove dias depois, a primeira tempestade nomeada desenvolveu-se. O furacão Alice desenvolveu-se no Golfo do México e mudou-se para o interior ao longo do Rio Grande, produzindo precipitação significativa e registo de inundações que mataram 55 pessoas. A atividade foi lenta até ao final de agosto; apenas Barbara, uma tempestade tropical meno, desenvolveu-se no mês de julho. No espaço de duas semanas, furacões Carol e Edna seguiram caminhos semelhantes, antes de golpear a Nova Inglaterra como grandes furacões. O último tornou-se o mais caro da história de furacões no Maine.
1954 Atlantic hurricane season
The 1954 Atlantic hurricane season was an above-average Atlantic hurricane season in terms of named storms, with 16 forming, but a well below average season in terms of Accumulated Cyclone Energy (ACE) totals, with only 54. Overall, the season resulted in $751.6 million in damage, the most of any season at the time. The season officially began on June 15, and nine days later the first named storm developed. Hurricane Alice developed in the Gulf of Mexico and moved inland along the Rio Grande, producing significant precipitation and record flooding that killed 55 people. Activity was slow until late August; only Barbara, a minimal tropical storm, developed in July. In the span of two weeks, hurricanes Carol and Edna followed similar paths before both striking New England as major hurricanes. The latter became the costliest hurricane in Maine's history.
Abdij van Aduard
Het klooster van Aduard (formeel: "Ad Sanctum Bernardum") was een abdij in Aduard in de Nederlandse provincie Groningen. De St. Bernardusabdij werd gesticht in 1192 vanuit het klooster Klaarkamp in Rinsumageest. Het klooster hoorde tot de orde van de Cisterciënzers en was gewijd aan de heilige Bernard van Clairvaux. In zijn bloeitijd was het een der grootste abdijen in Europa. Het einde van het klooster werd ingeluid in 1580 toen het werd ingenomen door staatse troepen.
Kloster Aduard
Das St.-Bernardus-Kloster in Aduard ist eine ehemalige Zisterzienser-Abtei etwa acht Kilometer nordwestlich von Groningen, Niederlande.
Aduard Abbey
Aduard Abbey (, "Abdij Sint-Bernardus in Aduard") is a former Cistercian abbey in the village of Aduard about 8 kilometres to the north-west of Groningen in the Netherlands, founded in 1192 and dissolved in 1580.
Maartrevolutie
Maartrevolutie is de benaming voor de nationaal-liberale revoluties van 1848/1849 in de staten van de Duitse Bond en de buiten deze bond gelegen delen van Oostenrijk en Pruisen.
Њемачка револуција 1848—1849.
Њемачка револуција 1848—1849. године (), позната и као Мартовска револуција (), била је у почетку дио Револуције 1848. која је избила у многим земљама Европе. Био је то низ слабо координисаних протеста и побуна у земљама Њемачке конфедерације, укључујући Аустријско царство. Револуција, која је наглашавала пангерманизам, показала је незадовољство народа традиционалним, великим аутократским политичким структурама тридесет девет незавнисних држава Конфедерације које су насљедиле њемачку територију бившег Светог римског царства.
ドイツにおける1848年革命
ドイツにおける1848年革命（ドイツにおける1848ねんかくめい、、）または三月革命（さんがつかくめい、、）は、ヨーロッパ諸国に起こった1848年革命のうち、オーストリア帝国を含むドイツ連邦各地に起こった連鎖的抗争。旧神聖ローマ帝国のドイツ系領域を引き継いだがいまだ39か国の独立国の連合にすぎなかったドイツ連邦の中にあって、革命においては汎ゲルマン主義が鼓舞され、伝統的・専制的政治体制への国民的不満、ドイツ関税同盟への国民的期待が表明された。
Tyska revolutionen 1848–1849
Tyska revolutionen 1848–1849 () bröt ut i mars 1848 och åtminstone dess inledande fas kallas därav också för Marsrevolutionen (). Sett i ett större sammanhang var denna revolution inom Tyska förbundet en del av 1848 års revolutioner och uppror som blossade upp i flera länder.
Deutsche Revolution 1848/1849
Die Deutsche Revolution von 1848/49 – bezogen auf die erste Revolutionsphase des Jahres 1848 auch Märzrevolution – war das revolutionäre Geschehen, das sich zwischen März 1848 und Juli 1849 im Deutschen Bund ereignete. Von den Erhebungen betroffen waren auch Provinzen und Länder außerhalb des Bundesgebiets, die unter der Herrschaft der mächtigsten Bundesstaaten Österreich und Preußen standen, so etwa Ungarn, Oberitalien oder Posen.