adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Armenian genocide
The Armenian genocide was the systematic mass murder of around one million ethnic Armenians in the Ottoman Empire during World War I. Spearheaded by the ruling Committee of Union and Progress (CUP), it was accomplished primarily through mass executions, death marches leading to the Syrian Desert, and the forced Islamization of Armenian women and children.
Genocidio armenio
El genocidio contra el pueblo armenio (en armenio: Հայոց Ցեղասպանություն "Hayots tzeghaspanutiun"; en turco: "Ermeni Soykırımı" o "Ermeni Tehciri"), también llamado holocausto armenio, o Gran Crimen (armenio: Մեծ Եղեռն "Mec Yełeṙn"), fue la deportación forzosa y el intento de exterminar la cultura armenia. Se calcula que entre un millón y medio y dos millones de civiles armenios fueron perseguidos y asesinados por el gobierno de los Jóvenes Turcos en el Imperio otomano, entre 1915 y 1923.
Arménská genocida
Arménská genocida je souhrnné označení pro vyvražďování přibližně 1,5 milionu Arménů Turky během let 1915 a 1918. Podle některých názorů jde o první novověkou genocidu, nezaměřenou nábožensky, v Evropě a jejím bezprostředním okolí (genocidou v Evropě byly předtím: zákroky franckých vojsk proti Sasům, likvidace albigenských a jim příbuzných náboženských hnutí, likvidace Maurů a Morisků ve Španělsku, pogromy proti Židům v řadě evropských zemí). Začátek genocidy je každoročně připomínán 24. dubna. Podobné genocidy prováděli Turci v tomto období v Řecku a v Íránu na místním obyvatelstvu.
Det armenske folkedrab
Det armenske folkedrab (, eller den armenske deportation, Armenien-massakren(e) eller det armenske holocaust) refererer til massedeportationen af armeniere i det Osmanniske Rige fra 1915 til 1917.
आर्मीनियाई जनसंहार
ऑटोमान सरकार द्वारा योजनाबद्ध रूप से अल्पसंख्यक आर्मीनियों का जो संहार कराया गया वह आर्मीनियाई नरसंहार ( या Armenian Holocaust) कहलाता है। ( "Hayots Tseghaspanutyun")। इस दौरान १० लाख से १५ लाख लोगों की हत्या का अनुमान है। यह जनसंहार २४ अप्रैल १९१५ से शुरू हुआ जब ऑटोमान सरकार ने 250 आर्मीनियाई बुद्धिजीवियों को कांन्स्टेनटीनोपोल में बन्दी बना लिया। इसके बाद प्रथम विश्वयुद्ध और उसके बाद तक नरसंहार जारी रहा। इसे दो चरणों में किया गया: पुरुषों की एकमुश्त हत्याएँ, सेना द्वारा जबरन गुलामी व महिलाओं, बच्चों व बूढों को सीरिया के रेगिस्तान में मौत की पदयात्रा (डेथ मार्च) पर भेजना। सैनिकों द्वारा खदेडे जाते हुए प्राय ही इन लोगो के साथ बार बार लूटपाट, भूखे रखे जाने, बलात्कार, मारपीट व हत्याएँ हुईं। इनके साथ ही अन्य ईसाई समूहों जैसे कि असीरियाई व ओट्टोमन के यूनानियों को भी निशाना बनाया गया। इतिहासकार इसे ओट्टोमन साम्राज्य की उसी नरसंहार नीति का हिस्सा मानते हैं।
الإبادة الجماعية للأرمن
الإبادة الجماعية للأرمن أو مذابح الأرمن أو المحرقة الأرمنية هي عملية القتل الجماعي الممنهج وطرد الأرمن التي حصلت في أراضي الدولة العثمانية على يد حكومة جمعية الاتحاد والترقي خلال الحرب العالمية الأولى. مع أن مجازر متفرقة قد ارتكبت بحق الأرمن منذ منتصف العام 1914م، فإن المتفق عليه أن تاريخ بداية الإبادة هو 24 أبريل 1915م، وهو اليوم الذي جمعت فيه السلطات العثمانية مئات من المثقفين وأعيان الأرمن واعتقلتهم ورحلتهم من القسطنطينية (إسطنبول اليوم) إلى ولاية أنقرة حيث لقي أغلبهم حتفه.
การฆ่าล้างเผ่าพันธุ์ชาวอาร์มีเนีย
การฆ่าล้างเผ่าพันธุ์ชาวอาร์มีเนีย () (, "Hayots tseghaspanutyun") (ยังเป็นที่รู้จักกันอีกอย่างว่า ฮอโลคอสต์ของอาร์มีเนีย) เป็นการสังหารหมู่อย่างเป็นระบบและทำการขับไล่เนรเทศชนเชื้อชาติอาร์มีเนียจำนวนประมาณ 1.5 ล้านคน ที่ดำเนินในตุรกีและดินแดนภูมิภาคที่อยู่ติดกันโดยรัฐบาลออตโตมันในช่วงระหว่างปี ค.ศ. 1914 และ ค.ศ. 1923 วันแห่งการเริ่มต้นจะถูกจัดตั้งขึ้นโดยไม่เป็นไปตามแผน เมื่อวันที่ 24 เมษายน ค.ศ. 1915 วันที่เจ้าหน้าที่ออตโตมันได้ทำการไล่ต้อน จับกุม และเนรเทศออกไปจากกรุงอิสตันบูลไปยังภูมิภาคอังโกรา(อังการา) กลุ่มปัญญาชนและผู้นำชุมชนชาวอาร์มีเนียประมาณ 235 คน ถึง 270 คน ซึ่งส่วนใหญ่ล้วนถูกสังหารในที่สุด
1997-es Formula–1 argentin nagydíj
Az argentin nagydíj volt az 1997-es Formula–1 világbajnokság harmadik futama.
Argentinas Grand Prix 1997
Großer Preis von Argentinien 1997
Der Große Preis von Argentinien 1997 (offiziell XX Gran Premio Marlboro de la Republica Argentina) fand am 13. April auf dem Autódromo Oscar Alfredo Gálvez in Buenos Aires statt und war das dritte Rennen der Formel-1-Weltmeisterschaft 1997. Sieger ist Jacques Villeneuve vor Eddie Irvine und Ralf Schumacher.
Гран-при Аргентины 1997 года
Гран-при Аргентины 1997 года — третий этап чемпионата Мира по автогонкам в классе Формула-1 сезона 1997 года. Прошёл на Муниципальном автодроме Буэнос-Айреса в Аргентины. Соревнования состоялись 13 апреля 1997 года.
Argentiinan Grand Prix 1997
Argentiinan Grand Prix 1997 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Autódromo Oscar Alfredo Gálvez -radalla Buenos Airesissa 13. huhtikuuta 1997. Kilpailu oli 600:s Formula 1 -sarjan MM-osakilpailu ja sen voitti Jacques Villeneuve.
Velika nagrada Argentine 1997
Velika nagrada Argentine 1997 je bila tretja dirka Svetovnega prvenstva Formule 1 v sezoni 1997. Odvijala se je 13. aprila 1997.
Gran Premio d'Argentina 1997
Il Gran Premio d'Argentina 1997 è stato un GP di Formula 1 svoltosi il 13 aprile 1997 sul circuito di Buenos Aires. Ha visto la seconda vittoria in campionato di Jacques Villeneuve seguito da Eddie Irvine su Ferrari, seguito da Ralf Schumacher, al suo primo podio.
Grande Prêmio da Argentina de 1997
Resultados do Grande Prêmio da Argentina de Fórmula 1 realizado em Buenos Aires em 13 de abril de 1997. Terceira etapa da temporada, passou à história como a seiscentésima corrida da categoria e teve como vencedor o canadense Jacques Villeneuve, da Williams-Renault, que subiu ao pódio junto a Eddie Irvine, da Ferrari, e Ralf Schumacher, da Jordan-Peugeot.
1997 Argentynse Grand Prix
Die 1997 Argentynse Grand Prix was 'n Formule Eenwedren wat op 13 April 1997 in Argentinië se hoofstad Buenos Aires plaasgevind het.
Grand Prix automobile d'Argentine 1997
Le Grand Prix automobile d'Argentine 1997 est une course de Formule 1 qui s'est déroulée le sur le circuit Oscar Alfredo Galvez à Buenos Aires.
Grand Prix Argentyny 1997
Grand Prix Argentyny 1997 (oryg. Gran Premio Marlboro de la Republica Argentina) – trzecia runda Mistrzostw Świata Formuły 1 w sezonie 1997, która odbyła się 13 kwietnia 1997, po raz 19. na torze Autódromo Oscar Alfredo Gálvez.
1997 Argentine Grand Prix
The 1997 Argentine Grand Prix was a Formula One motor race held at Autódromo Oscar Alfredo Gálvez in Buenos Aires, Argentina on 13 April 1997. It was the third race of the 1997 Formula One World Championship, and the 600th World Championship Grand Prix.
Grand Prix Argentiny 1997
Dvacátá Grand Prix Argentiny ("XX Gran Premio Marlboro de la Republica Argentina") se jako jubilejní 600. Velká cena seriálu Formule 1 jela 13. dubna 1997 na okruhu Buenos Aires.
1988-as Formula–1 japán nagydíj
Az 1988-as Formula–1 világbajnokság tizenötödik futama a japán nagydíj volt.
1988年日本グランプリ (4輪)
1988年日本グランプリ（1988 Japanese Grand Prix）は、1988年F1世界選手権第15戦として、1988年10月30日に鈴鹿サーキットで決勝レースが開催された。
Japans Grand Prix 1988
Großer Preis von Japan 1988
Der Große Preis von Japan 1988 fand am 30. Oktober in Suzuka statt und war das 15. Rennen der Formel-1-Weltmeisterschaft 1988.
Гран-при Японии 1988 года
Гран-при Японии 1988 года — пятнадцатый этап чемпионата мира по автогонкам в классе Формула-1 сезона 1988 года. Прошёл на трассе Судзука в Нагоя, Япония. Соревнования состоялись 30 октября 1988 года.
Gran Premio del Giappone 1988
Il Gran Premio del Giappone 1988 fu una gara di Formula 1, disputatasi il 30 ottobre 1988 sul Circuito di Suzuka. Fu la quindicesima prova del mondiale 1988 e vide la vittoria di Ayrton Senna su McLaren - Honda, seguito da Alain Prost e da Thierry Boutsen. Grazie a questa vittoria il pilota brasiliano conquistò il primo titolo mondiale della sua carriera.
Grande Prêmio do Japão de 1988
Resultados do Grande Prêmio do Japão de Fórmula 1 realizado em Suzuka em 30 de outubro de 1988. Décima quinta e penúltima etapa da temporada, foi vencido pelo brasileiro Ayrton Senna, da McLaren-Honda, que sagrou-se campeão mundial pela primeira vez.
Grand Prix automobile du Japon 1988
Le Grand Prix automobile du Japon 1988 est une course de Formule 1 qui s'est déroulée le sur le circuit de Suzuka.
Grand Prix Japonii 1988
Grand Prix Japonii 1988 (oryg. Fuji Television Japanese Grand Prix) – 15. runda Mistrzostw Świata Formuły 1 w sezonie 1988, która odbyła się 30 października 1988, po raz drugi na torze Suzuka.
1988 Japanese Grand Prix
The 1988 Japanese Grand Prix was a Formula One motor race held at Suzuka Circuit on 30 October 1988. It was the fifteenth and penultimate race of the season.
Grand Prix Japonska 1988
Grand Prix Japonska 1988 (oficiálně XIV Fuji Television Japanese Grand Prix) se jela na okruhu Suzuka Circuit v Suzuce v Japonsku dne 30. října 1988. Závod byl patnáctým v pořadí v sezóně 1988 šampionátu Formule 1.
1988-as Formula–1 ausztrál nagydíj
Az 1988-as Formula–1 világbajnokság tizenhatodik futama az ausztrál nagydíj volt.
Großer Preis von Australien 1988
Der Große Preis von Australien 1988 fand am 13. November als 16. und letztes Rennen der Formel-1-Weltmeisterschaft 1988 auf dem Adelaide Street Circuit statt.
Гран-при Австралии 1988 года
Гран-при Австралии 1988 года — шестнадцатый и заключительный этап чемпионата мира по автогонкам в классе Формула-1 сезона 1988 года. Прошёл на трассе в Аделаиде, Австралия. Соревнования состоялись 13 ноября 1988 года.
Velika nagrada Avstralije 1988
Velika nagrada Avstralije 1988 je bila šestnajsta in zadnja dirka Svetovnega prvenstva Formule 1 v sezoni 1988. Odvijala se je 13. novembra 1988 na dirkališču Adelaide Street Circuit v Adelaidi. Zmagal je Alain Prost, drugo mesto je osvojil Ayrton Senna, tretje pa Nelson Piquet. Senna je osvojil najboljši štartni položaj, Prost pa je postavil najhitrejši krog dirke.
1988 Голяма награда на Австралия
1988 Голяма награда на Австралия е 4-то за Голямата награда на Австралия и шестнадесети последен кръг от сезон 1988 във Формула 1, провежда се на 13 ноември 1988 година на пистата Аделаида в Австралия.
Gran Premio d'Australia 1988
Il Gran Premio d'Australia 1988 fu una gara di Formula 1, disputatasi il 13 novembre 1988 sul Circuito di Adelaide. Fu la sedicesima ed ultima prova del mondiale 1988 e vide la vittoria di Alain Prost su McLaren - Honda, seguito da Ayrton Senna e da Nelson Piquet.
Grande Prêmio da Austrália de 1988
Resultados do Grande Prêmio da Austrália de Fórmula 1 realizado em Adelaide em 13 de novembro de 1988. Décima sexta e última etapa da temporada, teve como vencedor o francês Alain Prost, que subiu ao pódio junto a Ayrton Senna numa dobradinha da McLaren-Honda, com Nelson Piquet em terceiro pela Lotus-Honda.
Gran Premi d'Austràlia del 1988
Resultats del Gran Premi d'Austràlia de Fórmula 1 de la temporada 1988 disputat al circuit d'Adelaida el 13 de novembre del 1988.
Grand Prix automobile d'Australie 1988
Le Grand Prix d'Australie de Formule 1 1988 s'est tenu le 13 novembre sur le circuit urbain d'Adélaïde.
Grand Prix Australii 1988
Grand Prix Australii 1988 (oryg. Foster's Australian Grand Prix) – ostatnia runda Mistrzostw Świata Formuły 1 w sezonie 1988, która odbyła się 13 listopada 1988, po raz czwarty na torze Adelaide Street Circuit.
1988 Australian Grand Prix
The 1988 Australian Grand Prix was a Formula One motor race held at the Adelaide Street Circuit on 13 November 1988. It was the sixteenth and final race of the 1988 Formula One World Championship, and the last race for which turbocharged engines would be eligible until the 2014 Australian Grand Prix.
Kápolnai csata
A kápolnai csatában 1849. február 26-27-én a magyar honvédsereg nem szenvedett vereséget, bár a csatatér a császári-királyi csapatok kezén maradt, akik nem aknázták ki a helyzetet, és visszavonultak Budára. Ténylegesen a Görgei-hadtest nem tudott beavatkozni, miután Görgei – „nem találván meg a főhadiszállást” késedelmesen vette volna fel a harcérintkezést. Klapka elfelejtette biztosítani a Siroki-völgyet, így a visszavonulás elkerülhetetlen volt. A szabadságharc egyetlen kétnapos ütközetének mérlege valójában az „eldöntetlen” felé hajlott, hiszen egyik fél sem érte el stratégiai célját, bár Windisch-Grätz, a Császári-Királyi hadsereg vezetője túlértékelte a csatát, és azt jelentette a Bécsi udvarnak, hogy „a lázadó hordákat iszonyú mennyiségben pusztította el”. Ennek hatására adta ki az ifjú Ferenc József, aki a hadvezéri jelentést komolyan vette, 1849. március 4-én az olmützi alkotmányt. A későbbi hadi események – a tavaszi hadjárat – igazolták, hogy a magyar hadtestek megőrizték ütőképességüket, harckészségüket, Windisch-Graetz jelentése tehát mindenképpen túlzás volt.
Битка код Каполне
Битка код Каполне била је део Мађарске револуције 1848.
Schlacht bei Kápolna
Die Schlacht bei Kápolna war eine Schlacht des Ungarischen Unabhängigkeitskrieges. Sie fand am 26. und 27. Februar 1849 bei Kápolna im Komitat Heves in Nordungarn statt. Die Ungarn unter General Henryk Dembiński gingen mit drei Armeekorps gegen das österreichische II. Korps in die Offensive. Am 26. Februar rückte das II. Korps (FML Graf Wrbna) von Gyöngyös gegen Kápolna vor, während südlich davon die Division des FML Schwarzenberg von Arokszállás auf Kál vorging, wobei sich die Schlacht bei Kápolna entwickelte. Die österreichische Brigade Colloredo konnte die ungarische Division unter Oberstleutnant Ernst Pöltenberg im Wald von Vécs festhalten. Am folgenden Tag griff bei den Kaiserlichen zusätzlich das Korps Schlick vom Norden her in die Schlacht ein. General Klapka hatte das Sirok-Tal nicht gesichert, sodass der ungarische Rückzug auf Mezőkövesd unvermeidlich war. Die ungarische Armee wurde bei Kápolna nicht vollständig geschlagen, das Schlachtfeld blieb aber in den Händen der kaiserlichen Truppen, die sich ihrerseits nach Buda zurückzogen.
Сражение при Капольне
Сражение при Капольне — эпизод Венгерской войны, в ходе которого австрийские императорские войска Виндишгреца нанесли поражение венгерским мятежникам Дембинского.
Bitwa pod Kápolną
Bitwa pod Kápolną (dziś: "Căpâlna") – starcie zbrojne, które miało miejsce 26/27 lutego 1849 pomiędzy Austrią a Węgrami, podczas powstania węgierskiego.
Battle of Kápolna
The Battle of Kápolna was a battle in the Hungarian Revolution of 1848, fought on 26 and 27 February 1849. The battle ended with Austrian victory and influenced the politics of central Europe: Franz Joseph I announced the March Constitution of Austria on 4 March 1849.
Habsburg–török háború (1663–64)
Az 1663–64-es Habsburg–török háború vagy hetedik Habsburg–török háború a magyarországi török harcok egyik nagy epizódja. A háború a Habsburg Birodalom, a Magyar Királyság és Horvátország harca volt a Török Birodalom ellen, melybe fegyveresen beavatkozott a Német-római Birodalom, az északnémet fejedelmek által létrehozott Rajnai Szövetség, Franciaország, Lengyelország, valamint egyéb nemzetközi segédhadak. A szultán oldalán részt vett, igaz nem jelentős erőkkel, az Erdélyi Fejedelemség is. Csapataikkal támogatták a szultánt a hűbéres román fejedelmek és a tatárok.
Аустријско-турски рат (1663—1664)
Аустро-турски рат (1663—1664) био је кратак ратни сукоб између Хабзбуршке монархије и Османског царства. Рат је завршен миром у Вашвару.
Türkenkrieg 1663/1664
Der Türkenkrieg von 1663/1664, auch 4. Österreichischer Türkenkrieg genannt, war ein einjähriger militärischer Konflikt zwischen dem Habsburgerreich und dem Osmanischen Reich. Den Habsburgern gelang zunächst ein Abwehrerfolg durch den habsburgischen Oberbefehlshaber Graf Raimondo Montecuccoli gegen das osmanische Hauptheer, welches sich auf dem Weg nach Wien befand, in der Schlacht bei Mogersdorf. Anstatt den Sieg gegen die geschlagenen Osmanen militärisch auszunutzen, unterzeichnete Kaiser Leopold I. am 27. August 1664 den Frieden von Eisenburg/Vasvár. In diesem erkannte der römisch-deutsche Kaiser die osmanische Oberherrschaft in Siebenbürgen an, zahlte eine Abfindung und trat Großwardein und Neuhäusel im Königlichen Ungarn an die Osmanen ab. Diese erreichten damit ihre größte territoriale Ausdehnung auf ungarischem Gebiet.
המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1663–1664)
המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1663–1664) או המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית הרביעית הייתה מלחמה קצרה בין המלוכה ההבסבורגית לבין האימפריה העות'מאנית. המטרה העות'מאנית הייתה לחדש את ההתקדמות במרכז אירופה, לכבוש את וינה ולהכניע את אוסטריה. העות'מאנים הצליחו לכבוש מעוזים מרכזיים, אולם הצבא ההבסבורגי בראשותו של ריימונדו מונטקוקולי הצליח לעצור את הצבא העות'מאני בקרב על סנט גוטהארד.
Австро-турецкая война (1663—1664)
Австро-турецкая война 1663—1664 годов или Четвёртая австро-турецкая война — война между Габсбургской монархией и Османской империей.
Guerra austro-turca (1663-1664)
La guerra austro-turca 1663-1664, detta anche quarta guerra austro-turca, durò solo due anni e terminò con la pace di Eisenburg che sancì la rinuncia, da parte ottomana, alle pretese di espansione in Europa per almeno 20 anni. La guerra rappresentò un successo per l'imperatore austriaco Leopoldo I, il cui comandante in capo Raimondo Montecuccoli aveva sorpreso e sconfitto nella battaglia di Mogersdorf l'esercito ottomano sulla via di Vienna. Sultano dell'Impero ottomano era allora Mehmet IV.
제4차 오스트리아-튀르크 전쟁
오스트리아-투르크 전쟁 (1663년-1664년) 혹은 제4차 오스트리아-투르크 전쟁은 합스부르크 군주국(Habsburg Monarchy)과 오스만 제국 사이에서 벌어진 짧은 전쟁이다. 합스부르크 군대를 지휘하는 라이몬도 몬테쿠콜리(Raimondo Montecuccoli)는 장크트고트하르트 전투(Battle of Saint Gotthard)에서 빈을 향해 진군하던 오스만 군대를 멈추게 하는데 성공했다. 오스만이 패배했음에도 불구하고, 바스바르 조약에 의해 유리하게 전쟁을 끝났다.
Австро-турецька війна (1663—1664)
Австро-турецька війна 1663—1664 років або Четверта австро-турецька війна — війна між Габсбурзькою монархією та Османскою імперією.
1663-1664 Osmanlı-Avusturya Savaşı
1663-1664 Osmanlı-Avusturya Savaşı; Erdel, Eflak ve Boğdan Beyliklerinin Avusturya'nın desteğiyle Osmanlı Devleti'ne karşı isyan etmeleri sonucu çıktı. Savaş, 1664 yılında yapılan Vasvar Antlaşmasıyla son bulmuştur.
Guerre austro-turque (1663-1664)
La quatrième guerre austro-turque est un conflit qui opposa, en 1663 et 1664, le Saint-Empire et l'Empire ottoman. La France y participa, en tant que membre de la Ligue du Rhin, par l'expédition de Gigéri.
Rakúsko-turecká vojna (1663 – 1664)
Štvrtá rakúsko-turecká vojna, niekedy označovaná tiež ako prvá turecká vojna, bolo vojenské stretnutie medzi habsburským súštátím a Osmanskou ríšou vedené v rokoch 1663 až 1664.
IV wojna austriacko-turecka
Czwarta wojna austriacko-turecka – wojna toczona w latach 1663-1664.
Austro-Turkish War (1663–1664)
The Austro-Turkish War (1663–1664) or fourth Austro-Turkish War was a short war between the Habsburg Monarchy and the Ottoman Empire. The Ottoman aim was to resume the advance in central Europe, conquer Vienna and subdue Austria. The Ottomans managed to capture key strongholds, however, the Habsburg army under Raimondo Montecuccoli succeeded in halting the Ottoman army in the Battle of Saint Gotthard.
Guerra austro-turca (1663-1664)
La guerra austro turca (1663-1664) o Cuarta guerra austro-turca fue un breve conflicto entre la monarquía habsburgo y el Imperio otomano. El ejército habsburgo comandado por Raimondo Montecuccoli logró detener al ejército otomano que estaba de camino a Viena en la batalla de San Gotardo. A pesar de esta derrota otomana, la guerra terminó con un tratado de paz favorable: la Paz de Vasvár.
Rakousko-turecká válka (1663–1664)
Čtvrtá rakousko-turecká válka, někdy označovaná také první turecká válka, bylo vojenské střetnutí mezi habsburským soustátím a Osmanskou říší vedená v letech 1663 až 1664.
Első csecsen háború
Az első csecsen háború (oroszul: "первая чеченская война") 1994 és 1996 között zajlott Oroszország és Csecsenföld között, melynek eredményeként Csecsenföld egy időre gyakorlatilag függetlenné vált Oroszországtól.
Eerste Tsjetsjeense Oorlog
De Eerste Tsjetsjeense oorlog (Russisch: первая чеченская война; "pervaja tsjetsjenskaja vojna") werd uitgevochten tussen Rusland en de Tsjetsjeense Republiek Itsjkerië van 1994 tot 1996 en resulteerde uiteindelijk in feite in de onafhankelijkheid van Tsjetsjenië van Rusland.
Први чеченски рат
Први чеченски рат вођен је између Русије и Чеченије од 1994. до 1996. и резултовао је дефакто независношћу Чеченије као Чеченске републике Ичкерије.
Första Tjetjenienkriget
Första Tjetjenienkriget utbröt då ryska styrkor försökte återerövra utbrytarrepubliken Tjetjenien i Nordkaukasien under en tvåårsperiod från 1994 till 1996.
Erster Tschetschenienkrieg
Der Erste Tschetschenienkrieg war ein militärischer Konflikt zwischen der Kaukasusrepublik Tschetschenien und Russland von 1994 bis 1996.
Першая чачэнская вайна
Першая чачэнская вайна — баявыя дзеянні паміж Расіяй і непрызнанай Ічкерыяй, якія пачаліся 11 снежня 1994 года і скончылася 31 жніўня 1996 года. Баявыя дзеянні ў асноўным адбываліся ў Чачні. Вайна пачалася зімой 1994—1995 гадоў з баёў за горад Грозны. Затым баі перамясціліся ў горную частку Чачні. ТэрарыстШаміль Басаеў у 1995 годзе ўчыніў наезд у гарадок Будзёнаўск, дзе захапіў бальніцу й радзільны дом, што прымусіла расіян абвясціць аб перамір’і і пачаць перагаворы з чачэнцамі. У 1996 годзе чачэнцы захапілі Грозны й пасля перагавораў з расіянамі дамагліся вываду расійскіх войскаў з Чачні.
מלחמת צ'צ'ניה הראשונה
מלחמת צ'צ'ניה הראשונה (השם הרשמי: המבצע להשבת הסדר החוקתי ברפובליקת צ'צ'ניה) היא מלחמה שהתרחשה בשטחי צ'צ'ניה ובאזורי צפון הקווקז בין כוחות צבא ומשטרה רוסיים לבין הרפובליקה הצ'צ'נית של איצ'קריה שהכריזה על עצמה באופן חד צדדי כמדינה עצמאית בשנת 1991 ותבעה להיפרד מהפדרציה הרוסית. המבצע נועד להשתלט על המחוז הבדלני ולהשיבו לשליטת הממשלה הפדרלית.
Πρώτος Πόλεμος της Τσετσενίας
Πρώτος Πόλεμος της Τσετσενίας ονομάστηκε η στρατιωτική σύρραξη της περιόδου Δεκεμβρίου 1994 - Αυγούστου 1996 ανάμεσα στη Ρωσική Ομοσπονδία και τη Δημοκρατία της Τσετσενίας. Μετά την αρχική ρωσική εκστρατεία του 1994-95, που ολοκληρώθηκε με την καταστροφή της πόλης του Γκρόζνυ, πρωτεύουσας της Τσετσενίας, οι ρωσικές ομοσπονδιακές δυνάμεις επιχείρησαν να πάρουν τον έλεγχο της ορεινής περιοχής της Τσετσενίας αλλά αναχαιτίστηκαν από τους Τσετσένους αντάρτες και τις επιδρομές τους στα πεδινά, παρά την καταφανή υπεροχή τους σε ανθρώπινο δυναμικό, οπλισμό και αεροπορική υποστήριξη.
Primul Război Cecen
Părțile beligerante.
Первая чеченская война
Пе́рвая чече́нская война́ (официально: Операции по восстановлению конституционного порядка в Чечне годов, или Вооружённый конфликт в Чеченской Республике и на прилегающих к ней территориях Российской Федерации; также известна как Первая чеченская кампания и Первая российско-чеченская война, ) — боевые действия на территории Чечни и приграничных регионов Северного Кавказа между войсками России (ВС и МВД) и непризнанной Чеченской Республикой Ичкерия с целью взятия под контроль территории Чечни, на которой в 1991 году была провозглашена Чеченская Республика Ичкерия.
Ensimmäinen Tšetšenian sota
Ensimmäinen Tšetšenian sota käytiin Venäjän ja Tšetšenian välillä vuosina 1994–1997. Sota johtui siitä, että tšetšeenien itsenäisyyttä ajavat tahot julistivat maan itsenäiseksi Neuvostoliiton hajottua.
Prva čečenska vojna
Prva Čečenska vojna je bila oborožen spopad med Rusko federacijo in samooklicano Čečensko republiko. Vojna se je začela decembra 1994 z napadom ruske vojske na Čečenijo. Vzroki zanjo so bile številne politične, kulturne in zgodovinske zamere ter svobodni duh, ki je po razpadu Sovjetske zveze zajeli celotno regijo in državo. Sprav je bilo videti, da bo mogočna ruska vojska brez težav porazila majhne in slabo oborožene čečenske paravojaške skupine, krvava bitka za Grozni je dokazalo nasprotno. Ruske izgube v ljudeh in materialu so naraščale iz dneva dan, v čečenskih mestih pa so izginile celotne brigade. Po februarja 1995 so se boji iz mest preselili v težko dostopne hribe. Majhne vendar dobro oborožene čečenske skupine so z gverilskimi napadi dobesedno ohromile rusko vojsko, ki ji ni pomagala ne premoč v oklepu ne v zraku. Junija istega leta je bilo zaradi krize s talci doseženo začasno premirje, to je čečenskim skupinam dalo čas, da so se ponovno reorganizirale in boje preselile v dolino za sovražnikovo črto. To je rusko vojsko in javno mnenje, zaradi naraščajočih izgub, tako demoraliziralo, da so od predsednika Rusije Borisa Jelcina zahtevali takojšnje končanje vojne. Boji so se končali avgusta 1996 s podpisom premirja in popolno čečensko zmago.