adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Operacija Blisk
Operacija Blisk se je začela 1. maja 1995. V njej sta hrvaška vojska in hrvaška policija osvojili del zahodne Slavonije, ki je bil pod kontrolo vojske srbske Krajine. Ozemlje je bilo za Hrvaško geostrateško pomembno, saj je prek njega potekala avto-cesta Zagreb - Lipovac (meja z Srbijo). V akciji je sodelovalo okoli 7200 hrvaških vojakov in policistov, medtem ko je na srbski strani bilo 4.000 vojakov. Hrvati so v dveh dneh osvojili okoli 800 km² ozemlja, vključno z mesti, kot so Okučani, Pakrac in Jasenovac. Operacija je na hrvaški strani terjala 42 življenj, 162 ljudi pa je bilo ranjenih. Vojska srbske Krajine se je bila prisiljena umakniti iz Okučanov na ozemlje Bosne in Hercegovine, delno pa se je vdala tudi hrvaški vojski v Pakracu. S porazom se Srbi niso strinjali, zato je kmalu sledilo povračilno raketiranje nekaterih pomembnih hrvaških mest (Zagreb, Karlovec, Sisek, Kutina), pri čemer so bile uporabljene tudi rakete s prepovedanim kasetnim strelivom.
Операція «Блискавка»
Операція «Блискавка» (, , ) — коротка наступальна операція, проведена на початку травня 1995 року хорватською армією з метою визволення від сербських військ території тодішньої Сербської Автономної Області Західна Славонія, яка була частиною самопроголошеної Республіки Сербська Країна (РСК). Наступ належить до пізньої стадії Війни за незалежність Хорватії і розглядався як підготовчий етап для масштабнішої і амбіційнішої операції «Буря».
Operasjon Flash
Operasjon Flash "(Kroatisk: Operacija Bljesak)" var en kroatisk militæroffensiv satt i gang i mai 1995 for å fjerne kroatiaserbere fra Slavoniaområdet under det som senere er kjent som Kroatiakrigen.
Bljesak Operasyonu
Bljesak Operasyonu ya da Şimşek Operasyonu ("Operacija Bljesak") Hırvatistan ordusunun, BM Barış Gücü "koruması" altındaki Batı Slavonya'ya karşı 1 Mayıs 1995'te giriştiği askerî harekât.
Opération Éclair
L'Opération "Éclair" (croate : "Operacija Bljesak" / Serbe : "Операција Бљесак") était une offensive courte et efficace menée par l'armée croate au début du mois de mai 1995 en Slavonie occidentale contre les forces serbes de la République serbe de Krajina. Avec l’approbation des États-Unis et le soutien de l’OTAN, l'opération se solde par un succès pour les forces croates qui expulsent de la poche de Slavonie occidentale l'armée serbe et, par là même, désenclavent l'est du pays. 15 000 Serbes ont été chassés en moins de 40 heures. Il y eut 55 morts du côté croate et 350 du côté serbe, dont 183 civils.
Operation Flash
Operation Flash (/Операција Бљесак) was a brief Croatian Army (HV) offensive conducted against the forces of the self-declared proto-state Republic of Serbian Krajina (RSK) from 1–3 May 1995. The offensive occurred in the later stages of the Croatian War of Independence and was the first major confrontation after ceasefire and economic cooperation agreements were signed between Croatia and the RSK in 1994. The last organised RSK resistance formally ceased on 3 May, with the majority of troops surrendering the next day near Pakrac, although mop-up operations continued for another two weeks.
Operación Relámpago
La "Operación Relámpago" (, ), fue un ataque coordinado de las fuerzas croatas desde tres direcciones para retomar un sector de Eslavonia Occidental de las manos de las tropas serbocroatas, bajo el poder político de la Republika Srpska Krajina (RSK), desde el año 1991.
Сукоб у Боровом Селу
Сукоб у Боровом Селу (у Хрватској познат као Покољ у Борову Селу, у Србији познат као Инцидент у Боровом Селу) оружани је сукоб са почетка рата у Хрватској (2. мај 1991) када је страдало 12 хрватских полицајаца и три припадника српских снага у Боровом Селу близу Вуковара.
Scharmützel von Borovo Selo
Beim Scharmützel von Borovo Selo handelt es sich um Auseinandersetzungen zwischen kroatischen und serbischen Polizeikräften am 2. Mai 1991 während des Zerfalls Jugoslawiens. Schauplatz war die überwiegend von Serben bewohnte Ortschaft Borovo nahe Vukovar in Ostkroatien. Das Ereignis beschleunigte den Ausbruch der Jugoslawienkriege.
Инцидент в Борово-Селе
Инцидент в Борово-Селе (, ) — столкновения между хорватским спецназом МВД и сербскими бойцами из числа жителей села и добровольцами из Сербии, произошедшие 1-2 мая 1991 года. В результате столкновений погибли несколько человек с обеих сторон и усилилась напряжённость в регионе.
Borovo Selon välikohtaus
보로보셀로 전투
1991년 5월 2일 보로보셀로 전투(Battle of Borovo Selo), 크로아티아어로 보로보셀로 학살(), 세르비아어로 보로보셀로 사건()은 크로아티아 독립 전쟁 초기에 일어난 무력 분쟁 사건 중 하나이다. 이 충돌은 3월 이후 파크라츠, 플리트비체 호수에서의 무장 충돌에 이어서 수개월 간 고조된 인종간 갈등, 폭력 등이 벌어저 일어난 사건이다. 부코바르 바로 북쪽에 있는 세르브인 다수 거주 마을인 보로보에서 양 측의 충돌이 일어난 것은 마을에 걸어져 있는 유고슬라비아의 국기를 크로아티아의 국기로 교체하러는 시도 때문이었다. 크로아티아 경찰관 4명이 독단적으로 이런 시도를 한 결과 세르브계 크로아티아인 민병대에게 경찰관 2명이 붙잡혔다. 크로아티아 정부는 포로 구출을 위해 추가 경찰을 파견하였으며 경찰은 매복 공격을 감행했다. 유고슬라비아 인민군(JNA)이 개입해 충돌이 끝나기 전 까지 크로아티아 경찰 12명과 세르브인 민병대원 1명이 사망하였다.
Убивства в Боровому Селі
Вбивства у Боровому Селі, відомі в Хорватії як Різанина у Боровому Селі (), а в Сербії як Інцидент у Боровому Селі () — одне з перших військових зіткнень, які призвели до розпаду Югославії. У ході перестрілки, зчиненої 2 травня 1991 року у переважно населеному сербами селі Борово Село біля Вуковара на крайньому сході Хорватії, загинуло щонайменше 12 хорватських правоохоронців і 3 сербські ополченці. Інцидент заклав підвалини для розгортання югославських воєн, допомігши прискорити їхній початок.
Massacre de Borovo Selo
Le massacre de Borovo Selo, le , fut l'un des premiers conflits menant à la chute de la République fédérale de Yougoslavie. Au moins douze policiers croates et trois miliciens serbes furent tués au cours d'une bataille dans le village de Borovo Selo, majoritairement peuplé de Serbes, près de Vukovar. L'événement est considéré comme l'un des déclencheurs des guerres de Yougoslavie.
Battle of Borovo Selo
The Battle of Borovo Selo of 2 May 1991, known in Croatia as the Borovo Selo massacre () and in Serbia as the Borovo Selo incident (), was one of the first armed clashes in the conflict which became known as the Croatian War of Independence. The clash was precipitated by months of rising ethnic tensions, violence, and armed combat in Pakrac and at the Plitvice Lakes in March. The immediate cause for the confrontation in the heavily ethnic Serb village of Borovo Selo, just north of Vukovar, was a failed attempt to replace the Yugoslav flag in the village with the flag of Croatia. The unauthorised effort by four Croatian policemen resulted in the capture of two by a Croatian Serb militia in the village. To retrieve the captives, the Croatian authorities deployed additional police, who drove into an ambush. Twelve Croatian policemen and one Serb paramilitary were killed before the Yugoslav People's Army (JNA) intervened and put an end to the clashes.
Masacre de Borovo Selo
La Masacre de Borovo Selo del 2 de mayo de 1991 (conocido en Serbia como el Incidente de Borovo Selo, ), fue una de las primeras escaramuzas militares que llevaron a la desintegración de Yugoslavia. Por lo menos doce policías croatas y tres milicianos serbios murieron durante un cruce de fuego en la localidad de mayoría serbia de Borovo Selo en Croacia oriental. El incidente preparó el camino - y aceleró - el inicio de las Guerras Yugoslavas.
Крвави Ускрс на Плитвицама
Крвави Васкрс на Плитвицама је био инцидент који се догодио у рано пролеће 1991. године у Националном парку Плитвице у Хрватској и сматра се првом озбиљнијом ескалацијом ситуације у Југословенским ратовима.
Bewaffneter Zwischenfall bei den Plitvicer Seen
Der Bewaffnete Zwischenfall bei den Plitvicer Seen ereignete sich am 31. März 1991 zwischen Spezialeinheiten der kroatischen Polizei und serbischen Aufständischen im Nationalpark Plitvicer Seen in Kroatien. Dabei wurden zwei Menschen getötet, jeweils eine Person auf beiden Seiten. Die Konfrontation wird auch als „Blutige Ostern an den Plitvicer Seen“ () bezeichnet, da sie sich am Ostersonntag ereignete.
Плитвицкая Кровавая Пасха
Плитвицкая Кровавая Пасха (, ) — инцидент, произошедший поздней весной 1991 года в районе Национального парка Плитвицкие озёра в Хорватии, в ходе которого произошло первое серьёзное обострение отношений центрального правительства Югославии и республиканских властей Хорватии. В ходе плитвицких событий появились первые убитые и раненые в начинавшемся конфликте.
Plitvicen välikohtaus
Plitvicen välikohtaus eli Plitvicen veripääsiäinen oli ensimmäinen kuolemaan johtanut aseellinen välienselvittely Jugoslavian hajoamissodissa. Se sattui pääsiäisenä 1991 Kroatiassa.
플리트비체 호수 사건
플리트비체 호수 사건() 또는 플리트비체 피의 부활절()은 크로아티아 독립 전쟁에서 처음으로 사상자가 발생한 충돌이다. 1991년 3월 31일 크로아티아의 플리트비체 호수에서 크로아티아 경찰과 세르비아계 크로아티아인이 세운 SAO 크라이나의 무장 반군이 서로 충돌했다. 전투로 SAO 크라이나의 병사가 플리트비체 국립공원 지역을 장악했으나 이후 크로아티아가 탈환했다. 이 충돌로 양측에서 1명이 사망하며 민족 갈등이 매우 심각해졌다.
Плітвіцький Кривавий Великдень
Плі́твіцький Крива́вий Вели́кдень () — інцидент, що стався пізньою весною 1991 року в районі Національного парку Плітвіцькі озера в Хорватії, в ході якого відбулося перше серйозне загострення відносин центрального уряду Югославії і республіканської влади Хорватії. В ході Плітвіцьких подій з'явилися перші вбиті та поранені в конфлікті, що розпочинався.
Incident des lacs de Plitvice
L'incident des lacs de Plitvice de la fin mars et du début d' (connu en Croatie comme les « Pâques sanglantes de Plitvice », '/') est un incident survenu au début de la guerre d'indépendance croate, s'étant produit dans le contexte d'un affrontement entre les policiers croates et la police spéciale (l'armée croate était alors encore en cours de formation et d'organisation) d'un côté, voulant la création d'une République de Croatie indépendante, et de l'autre les Serbes, soutenus par Belgrade et l'Armée populaire yougoslave. Cet affrontement aboutit à deux morts — un de chaque côté — et contribue de manière significative à l'aggravation des tensions ethniques qui seront au cœur de la guerre subséquente. Il commence quand les Serbes prennent le contrôle des lacs de Plitvice en expulsant les gestionnaires et en l'annexant à l'Oblast autonome serbe de Krajina.
Plitvice Lakes incident
The Plitvice Lakes incident ( or "Plitvički krvavi Uskrs", both translating as "Plitvice Bloody Easter") was an armed clash at the beginning of the Croatian War of Independence. It was fought between Croatian police and armed forces from the Croatian Serb-established SAO Krajina at the Plitvice Lakes in Croatia, on 31 March 1991. The fighting followed the SAO Krajina's takeover of the Plitvice Lakes National Park and resulted in Croatia recapturing the area. The clash resulted in one killed on each side and contributed to the worsening ethnic tensions.
Опсада Сарајева
Опсада Сарајева је назив за опсаду коју су спроводиле јединице Југословенске народне армије а касније Војске Републике Српске над деловима града Сарајева. Сматра се да је трајала од 5. априла 1992. до 29. фебруара 1996. године.
Belägringen av Sarajevo
Belägringen av Sarajevo är den längsta belägringen i modern historia. Serbiska styrkor från Republika Srpska belägrade Sarajevo, Bosnien och Hercegovinas huvudstad, från den 5 april 1992 till den 29 februari 1996.
Belagerung von Sarajevo
Die Belagerung der Stadt Sarajevo durch die Armee der bosnischen Serben (VRS), Einheiten der verbliebenen jugoslawischen Bundesarmee und Paramilitärs war eines der zentralen Ereignisse im Bosnienkrieg. Sie folgte der Unabhängigkeitserklärung des Staates Bosnien und Herzegowina mit seiner Hauptstadt Sarajevo von Jugoslawien.
Аблога Сараева
Аблога Сараева — самая доўгая аблога сталіцы ў гісторыі сучаснай вайны. Пасля першапачатковай аблогі сіламі Югаслаўскай народнай арміі, Сараева, сталіца Босніі і Герцагавіны, была абложана войскам Рэспублікі Сербскай ад 5 красавіка 1992 года да 29 лютага 1996 (1425 дзён) падчас Баснійскай вайны. Аблога была ўтрая даўжэйшай, чым Сталінграда падчас Сталінградскай бітвы і больш, чым на год даўжэйшай за аблогу Ленінграда.
Осада Сараева
Осада Сараева (, ) — осада в течение почти четырёх лет столицы Боснии и Герцеговины сначала подразделениями Югославской народной армии, а затем Армией Республики Сербской. Осада началась 5 апреля 1992 года и закончилась снятием осады 29 февраля 1996 года согласно Дейтонским соглашениям.
Sarajevon piiritys
Sarajevon piiritys oli Bosnia-Hertsegovinan pääkaupungin piiritys Jugoslavian hajoamissotiin kuuluvan Bosnian sodan aikana aikavälillä 5. huhtikuuta 1992 – 29. helmikuuta 1996. Piirityksen aloitti Jugoslavian kansanarmeijan 2. sotilaspiiri, joka muuttui 12. toukokuuta 1992 Bosnian serbiarmeijaksi ("Vojska Republike Srpske", VRS). Kaupunkiin saarrettuna oli pääasiassa muslimien eli bosniakien muodostama Bosnia-Hertsegovinan tasavallan armeija ("Armija Republike Bosne i Hercegovine", ARBiH).
Obleganje Sarajeva
Obleganje Sarajeva je bilo eno najdaljših obleganj v sodobni vojaški zgodovini. Boji okoli mesta so se začeli že 5. aprila 1992, popolnoma pa je bilo mesto obkoljeno do 2. maja 1992, tako je ostalo vse do 25. februarja 1996, čeprav so boji okoli mesta prenehali že nekaj mesecev prej. Do obleganja mesta je prišlo med Bošnjaško vojno, ki je nastala zaradi razglasitve neodvisnosti Bosne in Hercegovine od Jugoslavije. Odcepitvi so nasprotovali Srbi, ki so živeli v Bosni; ti so nato ustanovili svojo državo Republiko Srbsko, kar je pripeljalo do vojne in posledično do obleganja Sarajeva.
Обсада на Сараево
Обсадата на Сараево (на бошняшки и хърватски: "Opsada Sarajeva"; ) е обсада на столицата на Босна и Херцеговина. Това е най-дългата обсада на столица в съвременната история. След като първоначално е обсаден от войски на Югославската народна армия, Сараево впоследствие е обсаден и от войските на Република Сръбска в периода от 5 април 1992 г. до 29 февруари 1996 г. по време на войната в Босна и Херцеговина. Обсадата е три пъти по-дълга от тази на Сталинград и над година по-дълга от тази на Ленинград.
Assedio di Sarajevo
L'assedio di Sarajevo, avvenuto durante la guerra in Bosnia ed Erzegovina, è stato il più lungo assedio nella storia bellica della fine del XX secolo, protrattosi dal 5 aprile 1992 al 29 febbraio 1996.
사라예보 포위전
사라예보 포위전(, )은 현대 역사상 가장 긴 포위전 중 하나이다. 처음에는 보스니아 헤르체고비나의 수도인 사라예보가 유고슬라비아 인민군에게 포위된 이후 보스니아 전쟁 기간인 1992년 4월 5일부터 1996년 2월 29일(1,425일) 동안에는 스릅스카 공화국군에게 포위당했다. 이 포위전은 스탈린그라드 포위전보다 3배 길며 레닌그라드 포위전보다 1년 더 길다.
Облога Сараєва
Облога Сараєва стала найдовшою облогою столиці Боснії і Герцеговини в історії сучасної війни. Спочатку вона була обложена силами Югославської народної армії, а потім збройними силами Республіки Сербської і так званими російськими добровольцями, вихідцями з колишніх радянських республік, в основному з Росії. Облога тривала під час Боснійської війни від 5 квітня 1992 року по 29 лютого 1996 року (1.425 днів), це втричі довше, ніж час облоги Сталінграда і на рік довше, ніж час блокади Ленінграда.
محاصره سارایوو
محاصره سارایوو () طولانی‌ترین محاصره پایتخت یک کشور در تاریخ مدرن جنگ‌هاست که در جریان جنگ بوسنی اتفاق افتاد و ۱٬۴۲۵ روز به‌طول انجامید.
塞拉耶佛圍城戰役
塞拉耶佛圍城戰役是波斯尼亞戰爭的一部分，是現代戰爭史上最長的圍城戰役。波斯尼亞與赫塞哥維納首都塞拉耶佛從1992年4月5日至1996年2月29日遭到南斯拉夫人民軍與塞族共和國軍圍困，共计1,425天。塞拉耶佛圍城戰役時間超過史達林格勒戰役三倍，比列寧格勒圍城戰還要長一年之久。
Cerco de Sarajevo
O cerco de Sarajevo foi o mais longo cerco da história da guerra moderna, tendo sido realizado pelas forças sérvias da autoproclamada República Srpska e do Exército Popular Iugoslavo. Durou de 5 de abril de 1992 a 29 de Fevereiro de 1996, durante a Guerra da Bósnia, entre as mal equipadas forças de defesa da Bósnia e Herzegovina, o Exército Popular Iugoslavo e o Exército da República Srpska, situados nas colinas que rodeiam a cidade.
Setge de Sarajevo
El setge de Sarajevo mantingut per les forces de l'autoproclamada República Sèrbia (RS) i l'Exèrcit Popular Iugoslau (JNA) durant la guerra de Bòsnia, el més llarg contra una gran ciutat en la història militar moderna, es va estendre entre el 5 d'abril de 1992 i el 29 de febrer de 1996.
Beleiringen av Sarajevo
Beleiringen av Sarajevo foregikk fra 5. april 1992 til 29. februar 1996 under Bosnia-krigen, og var den lengste i moderne krigshistorie. Den ble kjempet mellom styrker lojale til den bosniske regjeringen, JNA og flere serbiske paramilitære enheter. Det er estimert at 10 000 mennesker døde og ca. 56 000 ble skadd under beleiringen. Gjennomsnittlig var det 329 nedslag fra bombekastere i Sarajevo per dag. Flest var det 22. juli 1993 med 3 777 nedslag. Dette førte til store ødeleggelser på infrastrukturen.
Saraybosna Kuşatması
Saraybosna Kuşatması, Bosna Hersek'in başkenti Saraybosna'nın önce Yugoslav Halk Ordusu sonra Sırp Cumhuriyeti Ordusu tarafından 5 Nisan 1992'den 29 Şubat 1996'ya kadar 1.425 gün boyunca kuşatma altında tutulması olayıdır. Modern savaş tarihinin en uzun kuşatmasıdır. Kuşatma, Stalingrad Muharebesi'nden üç kat, Leningrad Kuşatması'ndan ise bir yıldan fazla sürmüştür.
Pengepungan Sarajevo
Pengepungan Sarajevo merupakan satu pengepungan terpanjang ke atas sebuah ibu negara dan sejarah peperangan moden. Selepas pada awalnya dikepung oleh pasukan tentera dari Tentera Darat Rakyat Yugoslavia, Sarajevo, ibu negara bagi Bosnia dan Herzegovina, dikepung oleh Tentera Darat Republika Srpska bermula pada 5 April 1992 sehingga 29 Februari 1996 (1,425 hari) semasa Perang Bosnia. Pengepungan ini berlangsung tiga kali lebih lama berbanding Pertempuran Stalingrad dan setahun lebih lebih lama daripada Pengepungan Leningrad.
Siège de Sarajevo
Le siège de Sarajevo fut le siège le plus long d'une capitale de l'histoire de la guerre moderne. Après avoir été assiégée initialement par les forces de l'armée populaire yougoslave,Sarajevo, la capitale de la Bosnie-Herzégovine, a été assiégée par l'armée de la Republika Srpska du au pendant la guerre de Bosnie. Le siège a duré trois fois plus longtemps que le siège de Stalingrad et un an de plus que le siège de Leningrad.
Obliehanie Sarajeva
Obliehanie Sarajeva bolo kľúčovou súčasťou vojny v Bosne a Hercegovine. Armáda Republiky srbskej obliehala mesto, ktoré držali bosnianske sily. S dĺžkou trvania 1429 dní (od noci 5. apríla 1992 do 29. februára 1996) ide o najdlhšie obliehanie v dejinách moderného vojenstva.
Oblężenie Sarajewa
Oblężenie Sarajewa – trwające od 5 kwietnia 1992 do 29 lutego 1996 oblężenie przez siły Republiki Serbskiej oraz Jugosłowiańską Armię Ludową stolicy Bośni i Hercegowiny – Sarajewa. Wydarzenie to uważane jest za najdłuższe i najbardziej krwawe oblężenie w historii Europy po II wojnie światowej.
Siege of Sarajevo
The siege of Sarajevo – the capital of Bosnia and Herzegovina – was the longest siege of a capital city in the history of modern warfare. After being initially besieged by the forces of the Yugoslav People's Army, Sarajevo was besieged by the Army of Republika Srpska from 5 April 1992 to 29 February 1996 (1,425 days) during the Bosnian War. The siege lasted three times longer than the Battle of Stalingrad and more than a year longer than the siege of Leningrad.
Sitio de Sarajevo
El sitio de Sarajevo fue el asedio más prolongado a una ciudad en la historia de la guerra moderna. Llevado a cabo por las fuerzas de la autoproclamada República Srpska y el Ejército Popular Yugoslavo, duró desde el 5 de abril de 1992 al 29 de febrero de 1996. El asedio de la ciudad de Sarajevo se desarrolló durante la guerra de Bosnia, entre las fuerzas de defensa mal equipadas de Bosnia y Herzegovina (tras su declaración de independencia de la República Federal Socialista de Yugoslavia) y el Ejército Popular Yugoslavo (JNA) y el Ejército de la República Srpska (VRS), situados en las colinas que rodean la ciudad.
Obléhání Sarajeva
Obléhání Sarajeva bylo klíčovou součástí války v Bosně a Hercegovině. Vojska Republiky srbské (VRS) obléhala město, které držely bosenské síly. S délkou trvání 1429 dní (od noci na 5. dubna 1992 do 29. února 1996) se ve své době jednalo o nejdelší obléhání v dějinách moderního válečnictví.
حصار سراييفو
حصار سراييفو هو الحصار الأطول في تاريخ الحرب الحديثة حيث استمر منذ (5 أبريل 1992 - 29 فبراير 1996). بدأت قوات جيش يوغسلافيا الشعبي بمحاصرة سراييفو عاصمة البوسنة والهرسك بالاشتراك مع جيش جمهورية صرب البوسنة لمدة (1,425 يوماً)، وهذا أطول ثلاث مرات من حصار معركة ستالينجراد، وأطول بسنة من حصار لينينغراد.
Бомбардовање Београда (1941)
Немачка бомбардовања Београда у Другом светском рату, такође познато и као Операција Одмазда (), догодила су се 6, 7, 11. и 12. априла 1941. у уводним данима инвазије Сила Осовине на Краљевину Југославију.
Luftangriff auf Belgrad
Mit den Luftangriffen auf Belgrad ("Unternehmen Strafgericht") durch die Wehrmacht begann am 6. und 7. April 1941 der deutsche Balkanfeldzug.
הפצצות בלגרד במלחמת העולם השנייה
במהלך מלחמת העולם השנייה הופצצה בלגרד פעמיים; בפעם הראשונה הופצצה על ידי חיל האוויר הגרמני, הלופטוואפה, ב-1941 ובפעם השנייה הופצצה על ידי בעלות הברית ב-1944.
Бомбардировки Белграда (1941)
Бомбардировки Белграда (немецкое кодовое название — «») — серия массированных авианалётов немецкой авиации на Белград в ходе вторжения стран «оси» в Югославию, в результате которых был серьёзно разрушен центр города.
Operazione Castigo
Operazione Castigo (in tedesco "Unternehmen Strafgericht") fu il nome in codice dei bombardamenti aerei effettuati dal 6 all'8 aprile 1941 dalla Luftwaffe della Germania nazista ai danni della capitale del Regno di Jugoslavia, Belgrado, come rappresaglia per il colpo di stato che, pochi giorni prima, aveva deposto il governo favorevole ai tedeschi e firmatario del Patto tripartito. Il bombardamento fu l'atto di apertura dell'invasione della Jugoslavia lanciata dalle forze dell'Asse.
Бомбардування Белграда в Другій світовій війні
Бомбардування Белграда, або операція «Відплата» (, ), також відома як операція «Покарання» — німецьке стратегічне бомбардування столиці Королівства Югославії Белграда у квітні 1941 року в помсту за державний переворот, який скинув уряд, що підписав Троїстий пакт. Бомбардування сталося у перші дні вторгнення в Югославію держав Осі під час Другої світової війни, яке очолила нацистська Німеччина. Королівські військово-повітряні сили Югославії (VVKJ) мали лише 77 сучасних винищувачів для захисту Белграда від сотень німецьких винищувачів і бомбардувальників, які вдарили по столиці у першій хвилі в ранні години 6 квітня. За три дні до цього майор VVKJ Владимир Крен перебіг до німців, розкривши місця розташування численних військових сил і засобів та розголосивши коди VVKJ.
Operação Strafgericht
A Operação Strafgericht (em português: Operação Retribuição), também conhecida por Operação Punição, foi uma operação militar alemã realizada pela Luftwaffe em Abril de 1941, na qual a cidade de Belgrado, capital do Reino da Jugoslávia, foi bombardeada. Este evento ocorreu nos primeiros dias da invasão da Jugoslávia pelas forças do eixo.
Bombardeig de Belgrad a la II Guerra Mundial
La ciutat de Belgrad va ser bombardejada en dues campanyes durant la Segona Guerra Mundial, la primera per la Luftwaffe alemanya el 1941, i després per les Forces Aèries Aliades el 1944.
Opération Châtiment
L'opération "Châtiment" (en allemand "") est le bombardement de Belgrade par surprise et sans déclaration de guerre par les bombardiers de la Luftflotte (flotte aérienne) du général Alexander Lohr de la Luftwaffe le dimanche , pendant la Seconde Guerre mondiale. Cet événement suit le coup d'état qui a renversé le gouvernement ayant signé le pacte tripartite et marque le début de l'invasion de la Yougoslavie. L'armée de l'air yougoslave, qui comprend seulement 77 chasseurs modernes pour défendre Belgrade contre la Luftwaffe est mise hors d'état de nuire, d'autant que les Allemands profitent de la défection d'un officier, Vladimir Kren, pour obtenir des informations précieuses sur la localisation des cibles militaires et les codes utilisés.
Operation Retribution (1941)
Operation Retribution (), also known as Operation Punishment, was the April 1941 German bombing of Belgrade, the capital of Yugoslavia, in retaliation for the coup d'état that overthrew the government that had signed the Tripartite Pact. The bombing occurred in the first days of the German-led Axis invasion of Yugoslavia during World War II. The Royal Yugoslav Army Air Force (VVKJ) had only 77 modern fighter aircraft available to defend Belgrade against the hundreds of German fighters and bombers that struck in the first wave early on 6 April. Three days prior, VVKJ Major Vladimir Kren had defected to the Germans, disclosing the locations of multiple military assets and divulging the VVKJ's codes.