adithya7/xlel_wd_dictionary huggingface dataset:
Primera guerra judeo-romana
La primera guerra judeo-romana, también llamada la gran revuelta judía (en latín "Bellum Iudaicum"; en hebreo "המרד הגדול", "ha-Mered Ha-Gadol"), fue la primera de las tres principales rebeliones de los judíos de la provincia de Judea contra el Imperio romano (guerras judeo-romanas), y tuvo lugar entre los años 66 y 73 —la segunda fue la guerra de Kitos (115-117) y la tercera la rebelión de Bar Kojba (132-135)—. Comenzó en el año 66, a causa de las tensiones religiosas entre griegos y judíos. Terminó cuando las legiones romanas, comandadas por Tito, en el año 70 asediaron y destruyeron Jerusalén, donde saquearon e incendiaron el Templo de Jerusalén, demolieron las principales fortalezas judías, especialmente Masada, en el año 73, y esclavizaron o masacraron a gran parte de la población judía.
První židovská válka
Jako první židovská válka se označuje židovské celonárodní povstání proti Římu, které vypuklo v Jeruzalémě v roce 66. Povstání potlačily až římské legie pod vedením nejprve Vespasiana, od roku 69, kdy se Vespasianus stal císařem, pak jeho syna Tita. Válka skončila dobytím Jeruzaléma na podzim roku 70, při němž byl zničen Druhý chrám. Válka prakticky skončila dobytím hlavního židovského města, ale měla i dohru spočívající v dobývání posledních pevností, z nichž první byla Machairús na východním břehu Mrtvého moře, a poslední Masada na západním břehu. Ta padla v roce 73 (podle jiných až v roce 74).
Første jødisk-romerske krig
Den Første jødisk-romerske krig (66–73 e.v.t.), somme tider Den jødiske krig eller det Jødiske oprør (hebraisk: המרד הגדול, "ha-Mered Ha-Gadol"). Denne krig var den første af tre jødiske opstande i provinsen Iudaea mod den romerske stat. De øvrige var Kitos krigen i 115–117 e. Kr. og Bar Kokhbas opstand 132–135 e. Kr.
الثورة اليهودية الكبرى
الثورة اليهودية الكبرى أو الثورة اليهودية الأولى (66 - 73 م) هي الثورة الأولى من بين الثورات اليهودية الثلاث في إقليم اليهودية الروماني. ونظرا للطبيعة الحساسة للديانة اليهودية فإن اليهود لطالما عانوا من المشاكل مع الحكام الأجانب الذين يحكمونهم بصورة مباشرة، وهكذا كان الحال مع الرومان الذين كانوا يديرون الإقليم اليهودي بشكل مباشر وبتدخل كبير في تعيينات الملوك والكهنة، وهذا ما أدى إلى تصاعد التوتر تدريجيا مع الرومان، بالإضافة إلى أن العقل الروماني كان يهتم بالسياسة فقط ولكنه لم يكن يهتم بالدين، وبذلك فإن الرومان كانوا بفطرتهم متسامحين دينيا ويقبلون جميع الأديان، وهذا ما لم يرق لليهود الذين كانوا يمتعضون من رؤية الأديان الوثنية تمارس في مناطقهم.
Perang Yahudi-Romawi Pertama
Perang Yahudi-Romawi Pertama (66–73 Masehi), terkadang dijuluki Revolusi Besar (, "ha-Mered Ha-Gadol"), adalah salah satu dari tiga pemberontakan besar Yahudi di Provinsi Iudaea terhadap Kekaisaran Romawi.
Krétai csata
A krétai csata (németül Luftlandeschlacht um Kreta, görögül Μάχη της Κρήτης) a második világháború jelentős csatája volt, melynek során a tengelyhatalmak elfoglalták Kréta szigetét a védekező szövetségesektől (a Brit Nemzetközösség és Görögország) csapataitól.
Landing op Kreta
De Landing op Kreta (Engels: Battle of Crete, Duits: Luftlandungsschlacht um Kreta; Grieks: Μάχη της Κρήτης) begon op de ochtend van 20 mei 1941 in de Tweede Wereldoorlog toen de Duitse strijdkrachten een luchtlanding ondernamen op het Griekse eiland Kreta onder de codenaam Unternehmen Merkur (Operatie Mercurius). Het was de tot dan toe grootste luchtlandingsoperatie uit de geschiedenis. Zowel door de grote omvang als de bijzondere (luchtmobiele) aard van de operatie ondervonden de troepen veel problemen met de landing en bevoorrading en beschikten zij over weinig zware wapens. De operatie was succesvol in de zin dat het eiland veroverd werd op de verdedigende geallieerde troepen, maar de overwinning was zo kostbaar dat de Duitsers nooit meer een belangrijke luchtlandingsaanval zouden uitvoeren.
Битка за Крит
Битка за Крит позната под шифром Операција Меркур била је највећа ваздушно-десантна операција коју су извеле немачке падобранске јединице за време Другог светског рата. Битка је почела 20. маја 1941. и завршила се немачком Пировом победом зато што су губици немачких падобранских снага били изузетно високи. Негативно искуство стечено приликом битке за Крит натерало је немачко војно руководство да донесе одлуку о отказивању свих планираних великих ваздушно-десантних операција због чега су се немачки падобранци до краја рата борили као пешадија.
Slaget om Kreta
Slaget om Kreta (; ) var ett slag under andra världskriget på den grekiska ön Kreta. Det började på morgonen den 20 maj 1941 då Nazityskland inledde en luftburen invasion på Kreta under kodnamnet "Unternehmen Merkur" ("Operation Mercurius"). Grekiska och allierade styrkor, tillsammans med kretensiska civila, försvarade ön.
Unternehmen Merkur
Das Unternehmen Merkur war eine Schlacht im Zweiten Weltkrieg, die deutsche Fallschirmjäger, unterstützt von Gebirgsjägern, zur Eroberung der Insel Kreta durchführten, und zugleich eine der ersten großen Luftlandeoperationen der Geschichte. Kurz nach der Einnahme Griechenlands im Balkanfeldzug 1941 eroberte die deutsche Wehrmacht das von Commonwealth- und griechischen Truppen verteidigte Kreta und besetzte anschließend den Westteil der Insel bis zum Kriegsende 1945.
הקרב על כרתים
הקרב על כרתים (בגרמנית: Luftlandeschlacht um Kreta; ביוונית: Μάχη της Κρήτης) הוא קרב שהתקיים במסגרת מלחמת העולם השנייה על האי היווני כרתים. קרב זה היה חלק מהמערכה על יוון שהחלה עם פלישת הצבא הגרמני ליוון ויוגוסלביה ב - 6 באפריל 1941, מבצע מריטה. הקרב התחיל בבוקרו של ה-20 במאי 1941 עם פלישה מוצנחת של גרמניה הנאצית לכרתים תחת שם הקוד מבצע מרקורי (בגרמנית: Unternehmen Merkur). על האי היו כוחות מבריטניה, יוון, אוסטרליה וניו זילנד אשר הגנו על האי.
Μάχη της Κρήτης
Μάχη της Κρήτης (Γερμανικά "Luftlandeschlacht um Kreta") ονομάζεται η επιχείρηση κατάληψης της Κρήτης από τους Γερμανούς κατά τον Β' Παγκόσμιο Πόλεμο, και συγκεκριμένα από το πρωί της 20ής Μαΐου 1941, όταν ξεκίνησε η αεραπόβαση των Γερμανών με συνθηματικό όνομα "«Unternehmen Merkur»" ("Επιχείρηση Ερμής") εναντίον του νησιού, ως την 1η Ιουνίου. Με την επιχείρηση αυτή οι Γερμανοί κατάφεραν να καταλάβουν το νησί από τις αγγλοελληνικές συμμαχικές δυνάμεις, ωστόσο αυτή τους η επιτυχία κόστισε τόσο πολύ ώστε να μην επιχειρήσουν ξανά άλλη αεροπορική έφοδο της ίδιας κλίμακας κατά τη διάρκεια του πόλεμου.
Bătălia din Creta
Критская операция
Критская воздушно-десантная операция, в зарубежной историографии — Сражение на Крите (; ), в немецких планах — операция «Меркурий» () — стратегическая десантная операция Германии в ходе Второй мировой войны. Сражение за Крит происходило с 20 по 31 мая 1941 года. Операция имела целью уничтожение британского гарнизона на острове Крит для установления стратегического контроля над Средиземноморским бассейном. Является прямым продолжением греческой кампании итало-германских вооружённых сил, нацеленной на вытеснение Великобритании из Средиземного моря. По окончании оккупации Крита Германия получила контроль над коммуникациями восточного Средиземноморья.
Kreetan taistelu
Kreetan taistelu (; ) oli liittoutuneiden ja akselivaltojen välillä toisessa maailmansodassa käyty taistelu Kreetan hallinnasta. Varsinaiset taistelutoimet saarella alkoivat aamulla 20. toukokuuta 1941 maahanlaskulla. Operaation koodinimenä oli operaatio Merkurius ("Unternehmen Merkur").
Битка за Крит
Битката за Крит, позната и с кодовото име Операция „Меркурий“, е най-голямата германска въздушно-десантна операция в периода на Втората световна война, чиято цел е превземането на остров Крит в Средиземно море.
Battaglia di Creta
La battaglia di Creta (in tedesco: "Luftlandeschlacht um Kreta"; in greco: Μάχη της Κρήτης; in inglese: "Battle of Crete") fu l'invasione da parte della Wehrmacht dell'isola greca di Creta, durante la seconda guerra mondiale. La cosiddetta "Operazione Mercurio" (in tedesco: "Unternehmen Merkur") iniziò il 20 maggio 1941 ed ebbe termine il 1º giugno, quando fu completata l'evacuazione della guarnigione britannica dall'isola.
கிரீட் சண்டை
கிரீட் சண்டை ("Battle of Crete", இடாய்ச்சு: "Luftlandeschlacht um Kreta") என்பது இரண்டாம் உலகப் போரின் போது நாசி ஜெர்மனி கிரேக்க நாட்டின் கிரீட் தீவின் மீது படையெடுத்து அதனைக் கைப்பற்றிய நிகழ்வினைக் குறிக்கிறது. பால்கன் போர்த்தொடரின் ஒரு பகுதியான இது மெர்க்குரி நடவடிக்கை ("Operation Mercury") என்றும் அழைக்கப்படுகிறது.
크레타 전투
크레타 전투는 제2차 세계 대전 초기 독일군이 그리스 공방전에서 그리스 본토를 점령하고 남은 동부 전선 지역의 근거지인 크레타 섬을 공략해 발칸 반도 지역을 완전히 점령한 전투이다.
Операція «Меркурій»
Опера́ція «Мерку́рій» () або Кри́тська пові́трянодеса́нтна опера́ція (; ) — перша у світовій історії та наймасштабніша повітрянодесантна операція нацистської Німеччини під час Другої світової війни 1939—1945 років.
نبرد کرت
نبرد کرت نبردی است در جنگ جهانی دوم که در صبح روز ۲۰ می سال ۱۹۴۱ با حمله هوایی ارتش آلمان نازی به جزیره کرت در یونان و با اسم رمز عملیات مرکوری شروع شد و در نهایت پس از یازده روز به تصرف این جزیره توسط ارتش آلمان نازی انجامید.
克里特島戰役
克里特島戰役（，）是第二次世界大戰中希臘战役的一部分，爆發于希臘克里特島的戰事。战斗開始於1941年5月20日早上，纳粹德国發動代號“水星行動”（德語：Unternehmen Merkur）的军事行動，空降入侵克里特島。防守該島的为希臘抵抗军及盟軍。
Batalha de Creta
A Batalha de Creta (, também chamada de "Unternehmen Merkur", "Operação Mercúrio," ) foi um grande combate travado durante a Segunda Guerra Mundial na ilha grega de Creta. A luta começou na manhã de 20 de maio de 1941, quando as forças armadas da Alemanha Nazista lançaram a invasão aerotransportada de Creta. O exército grego e as outras forças Aliadas, junto com civis locais, defenderam a ilha com ferocidade. Após um dia de combates, os alemães haviam sofrido pesadas baixas e os Aliados estavam confiantes de que derrotariam a invasão. No dia seguinte, através de falhas de comunicação, hesitação por parte dos Aliados e novas operações ofensivas alemãs, o importante aeroporto Maleme, no oeste de Creta, foi tomado pelos nazistas, o que permitiu a eles trazer reforços e superar os defensores Aliados no norte da ilha, com muitos sendo obrigados a recuar para o sul. A Marinha Real Britânica começou então o processo de retirada das forças Aliadas de Creta, conseguindo evacuar metade do seu pessoal da ilha. O resto ou foi capturado ou se juntaram a movimentos de resistência locais. As perdas Aliadas foram altas tanto na terra quanto no mar, com vários navios sendo afundados ou danificados; no final, a marinha britânica no Mediterrâneo havia perdido muito de sua força, possuindo apenas dois encouraçados e três cruzadores operacionais.
Batalla de Creta
La Batalla de Creta (alemany: Luftlandeschlacht um Kreta; grec: Μάχη της Κρήτης; anglès: Battle of Crete) va ser una batalla esdevinguda durant la Batalla de la Mediterrània de la Segona Guerra Mundial a l'illa grega de Creta. La batalla s'inicià al matí del 20 de maig de 1941, quan l'Alemanya nazi llançà una invasió paracaigudista a Creta, amb el nom clau d"'Operació Mercuri" ("Unternehmen Merkur"). Les forces aliades, que incloïen britànics, australians, neozelandesos, i grecs, van defensar l'illa, amb l'ajut de civils cretencs.
Slaget om Kreta
Slaget om Kreta (tysk: "Luftlandeschlacht um Kreta"; gresk: Μάχη της Κρήτης) var et slag under andre verdenskrig om den greske øya Kreta. Slaget begynte om morgenen den 20. mai med landing av tyske fallskjermsoldater under kodenavnet Operasjon Merkur (tysk: "Unternehmen Merkur"). Øya ble forsvart av allierte soldater.
Girit Muharebesi
Girit Muharebesi (Almanca: "Luftlandeschlacht um Kreta"; Yunanca: "Μάχη της Κρήτης"; kod adı: Unternehmen Merkur, Merkür Harekâtı), II. Dünya Savaşı'nda 20 Mayıs 1941 sabahında Fallschirmjäger'lerin (Alman Paraşütçü Hafif Piyadesi) Girit Adasına havadan indirilmesi ile başlamıştır. İşgal amaçları bağlamında başarıya ulaştıysa da, Alman tarafının verdiği kayıpların büyüklüğü nedeniyle, Alman ordusu bir daha hava indirme operasyonu yapmamıştır.
Trận Crete
Trận Crete (; ) là một trận đánh diễn ra tại đảo Crete của Hy Lạp giữa quân đội Đức Quốc xã và quân đội Đồng Minh trong Chiến tranh thế giới thứ hai, bắt đầu vào buổi sáng ngày 20 tháng 5 năm 1941 khi quân Đức đã mở màn cuộc tiến công không vận với mật danh "chiến dịch Mercury" ("Unternehmen Merkur") thả lực lượng lính dù hùng hậu tấn công đảo Crete. Các lực lượng Hy Lạp và Đồng Minh đã cùng với nhân dân Crete chiến đấu bảo vệ hòn đảo.
Bataille de Crète
La bataille de Crète oppose les troupes britanniques et alliées (néo-zélandaises, australiennes et grecques) aux parachutistes et chasseurs alpins allemands pendant 10 jours, du 20 au . Ce fut la dernière bataille de la campagne des Balkans.
Invázia na Krétu
Invázia na Krétu alias operácia Merkúr alebo bitka o Krétu predstavovala útok nemeckých vzdušných výsadkových vojsk a lietadlami prevážanej pechoty na Krétu. Zmyslom tejto operácie bolo obsadiť strategický ostrov Kréta a tým zabezpečiť južné krídlo Wehrmachtu (Balkán a severnú časť východného Stredomoria) pred začiatkom operácie Barbarossa a k zaisteniu rumunských ropných polí. Predstavuje jedinú významnú bitku histórie, v ktorej jedna zo strán s čiastočným úspechom nasadila iba výsadkové a lietadlami prevážané jednotky.
Bitwa o Kretę
Bitwa o Kretę – całokształt zmagań wojennych pomiędzy wojskami alianckimi a niemieckimi w maju 1941 roku, których celem było panowanie nad grecką wyspą Kretą, mającą strategiczne znaczenie ze względu na centralne położenie we wschodnim basenie Morza Śródziemnego. Zapoczątkowała je największa operacja powietrznodesantowa wojsk niemieckich podczas II wojny światowej (operacja „Merkury”, niem. "Unternehmen Merkur").
Battle of Crete
The Battle of Crete (, also "Unternehmen Merkur", "Operation Mercury", ) was fought during the Second World War on the Greek island of Crete. It began on the morning of 20 May 1941, when Nazi Germany began an airborne invasion of Crete. Greek and other Allied forces, along with Cretan civilians, defended the island. After one day of fighting, the Germans had suffered heavy casualties and the Allied troops were confident that they would defeat the invasion. The next day, through communication failures, Allied tactical hesitation, and German offensive operations, Maleme Airfield in western Crete fell, enabling the Germans to land reinforcements and overwhelm the defensive positions on the north of the island. Allied forces withdrew to the south coast. More than half were evacuated by the British Royal Navy and the remainder surrendered or joined the Cretan resistance. The defence of Crete evolved into a costly naval engagement; by the end of the campaign the Royal Navy's eastern Mediterranean strength had been reduced to only two battleships and three cruisers.
Batalla de Creta
La batalla de Creta (en alemán: "Luftlandeschlacht um Kreta"; en griego: Μάχη της Κρήτης) se produjo entre mayo y junio de 1941 y supuso la ocupación de la isla griega de Creta por parte del ejército alemán durante la Segunda Guerra Mundial.
Invaze na Krétu
Invaze na Krétu (alias Operace Merkur, "Bitva o Krétu") představovala útok německých vzdušných výsadkových vojsk a letadly převážené pěchoty na Krétu. Smyslem této operace bylo obsadit ostrov a zabezpečit tak jižní křídlo Wehrmachtu (tj. Balkán a severní část východního Středomoří)  před zahájením operace Barbarossa a k zajištění rumunských naftových polí, jednotky RAF to měly z ostrova k těmto polím velice blízko, dalším důvodem obsazení bylo také vyhladovění Tobrúku. Představuje jedinou významnou bitvu historie, v níž jedna ze stran s částečným úspěchem nasadila pouze výsadkové a letadly převážené jednotky s podporou tří pěších pluků z 5. a 6. horské divize, která se měla vylodit z 63 motorizovaných plachetnic a sedmi malých parníků. Měla být chráněna dvěma torpédoborci a dvanácti motorovými torpédovkami italského námořnictva.
Slaget om Kreta
Slaget om Kreta også kaldet operation Merkur var en militær konflikt under 2. verdenskrig.
ยุทธการเกาะครีต
ยุทธการที่เกาะครีต (; ) เป็นชื่อของการรบในสงครามโลกครั้งที่ 2 ซึ่งดำเนินไปบนเกาะครีต ประเทศกรีซ โดยเริ่มต้นในเช้าวันที่ 20 พฤษภาคม ค.ศ. 1941 เมื่อกองทัพนาซีเยอรมนีส่งกองกำลังพลร่ม (, ) เข้ารุกรานเกาะครีตภายใต้ชื่อรหัส "ปฏิบัติการเมอร์คิวรี" (, ) ฝ่ายตั้งรับที่อยู่บนเกาะครีตประกอบด้วยกองทัพกรีซ กองกำลังของฝ่ายสัมพันธมิตร และพลเรือนชาวเกาะครีต
A Szent Liga háborúja
A Szent Liga háborúja 1684-től (a szövetség létrehozásától) egészen 1700-ig folytatta a harcot az oszmán-török hatalom kiűzésére az egész európai kontinensről. A végső stádiumban Konstantinápolyt kellett volna visszafoglalni, de mindössze Magyarország felszabadítását tudták elérni, néhány balkáni régióval. A koalíció tagja volt számos európai állam, így a Habsburg Birodalom, a pápai állam, a Velencei Köztársaság, Lengyel–Litván Unió, és az Orosz Birodalom is csatlakozott hozzá.
Grote Turkse Oorlog
De Grote Turkse Oorlog (Duits: "Großer Türkenkrieg", Turks: "Kutsal İttifak Savaşları") was een van de Turkenoorlogen die de landen van Zuid- en Oost-Europa tegen de Osmaanse Turken hebben gevoerd. De strijd werd geleverd tussen het Ottomaanse Rijk en de Derde Heilige Liga, een christelijke alliantie van onder andere Oostenrijk, Polen-Litouwen en Venetië. De oorlog duurde van 1683 tot 1699. De oorlog was een gevolg van de energieke en agressieve politiek van de nieuwe Ottomaanse grootvizier Kara Mustafa. Aan het begin van de oorlog sloegen de Turken voor de tweede keer het Beleg voor Wenen. Wenen werd succesvol ontzet door de keizerlijke en Poolse troepen onder leiding van koning Jan Sobieski van Polen. De keizerlijke troepen begonnen een tegenoffensief in Hongarije en wisten het grootste gedeelte van dat land te veroveren. In 1686 sloot ook Rusland zich bij de alliantie aan en opende een tweede front langs de Zwarte Zee. De oorlog leidde tot een overwinning voor de Heilige Liga onder leiding van Karel V van Lotharingen en in 1699 werd de Vrede van Karlowitz getekend. Het Ottomaanse Rijk stond Hongarije af aan de keizer en de Peloponnesos aan Venetië. In 1700 sloot Rusland de Vrede van Constantinopel met de sultan, waarmee de oorlog tot een einde kwam.
Велики турски рат
Велики турски рат, Бечки рат или Рат Свете лиге био је рат између Османског царства и између више европских сила у то време (уједињених у тзв. „Свету лигу“). Овај рат, који је трајао од 1683. до 1699, ослободио је велике делове средње Европе од Турака, и битно је ослабио њихову војну моћ.
大トルコ戦争
大トルコ戦争（だいトルコせんそう）、は 1683年 - 1699年）は、17世紀後半に起こったハンガリー、トランシルヴァニアを巡るオーストリア・ポーランド・ヴェネツィア・ロシアなどの神聖同盟とオスマン帝国の戦争である。1699年のカルロヴィッツ条約締結でオーストリアは再興のきっかけを作り、オスマン帝国は衰退の一途を辿っていった。
Stora turkiska kriget
Stora turkiska kriget var en serie väpnade konflikter under perioden 1683-1699 mellan å ena sidan osmanska riket och å andra sidan en koalition mellan ett antal europeiska nationer, bland annat Ryssland, Polen, Ungern och Spanien. På det stora hela var krigen en katastrof för osmanerna, som aldrig återhämtade sig som stormakt.
Großer Türkenkrieg
Der Große Türkenkrieg zwischen der Heiligen Liga europäischer Mächte und dem Osmanischen Reich, auch als Großer Türkenkrieg Leopolds I. oder 5. Österreichischer Türkenkrieg bezeichnet, dauerte von 1683 bis 1699. Unter seinem neuen Großwesir und Oberbefehlshaber Kara Mustafa versuchte das Osmanische Reich 1683 zum zweiten Mal (nach der Ersten Wiener Türkenbelagerung 1529), die Kaiserstadt Wien zu erobern und das Tor nach Zentraleuropa aufzustoßen. Das Scheitern dieser Belagerung führte zur kaiserlichen Gegenoffensive, in deren Verlauf die Osmanen aus dem Gebiet des Königreichs Ungarn vertrieben wurden und die Dreiteilung Ungarns zu Gunsten der Habsburger ein Ende fand.
מלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה
מלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה (בטורקית: Osmanlı-Kutsal İttifak Savaşları, בגרמנית: Großer Türkenkrieg-"המלחמה הטורקית הגדולה", בפולנית: V wojna austriacko-turecka-המלחמה האוסטרית-טורקית) הייתה מלחמה בין האימפריה העות'מאנית לבין הליגה הקדושה שהורכבה מהאימפריה הרומית הקדושה, האיחוד הפולני-ליטאי, הרפובליקה של ונציה ובהמשך גם רוסיה הצארית. המלחמה הסתיימה בתבוסה עות'מאנית וחתימת הסכם קרלוביץ. היסטוריונים הדוגלים בתזת השקיעה מציינים מלחמה זו כשלב השלישי והמכונן בעיצובו של תהליך שקיעתה של האימפריה העות'מאנית. מלחמה זו מיצבה את הצארות הרוסית כמעצמה דומיננטית במערכת הבריתות גם במרכז ומערב אירופה.
Războiul dintre Liga Sfântă și Imperiul Otoman
Războiul dintre Liga Sfântă și Imperiul Otoman desemnează o serie de conflicte între Imperiul Otoman și principalele forțe europene, care s-au unit atunci în Liga Sfântă, în timpul celei de-a doua jumătăți a secolului al XVII-lea.
Великая Турецкая война
Великая Турецкая война (в Турции известна как «война Священной лиги» ()) — последовательность военных конфликтов между Османской империей и союзом христианских европейских государств (Священной лигой), куда входили Священная Римская империя (Габсбургская Австрия), Речь Посполитая, Русское царство, Венецианская республика и Мальта в 1683—1699 годах.
Suuri Turkin sota
Suuri Turkin sota (), myös Pyhän liigan sota (), oli Euroopan valtioiden muodostaman Pyhän liigan ja Osmanien valtakunnan välinen sota vuosina 1683–1699. Sota tunnetaan parhaiten turkkilaisten tappioon johtaneesta Wienin piirityksestä vuonna 1683.
Velika turška vojna
Velika turška vojna ali vojna Svete lige (turško Kutsal İttifak Savaşları, nemško Großer Türkenkrieg) je bil niz spopadov med Osmanskim cesarstvom in Sveto ligo, sestavljeno iz Habsburške monarhije, poljsko-litovske Republike obeh narodov, Beneške republike in Rusije. Intenzivne bitke so se začele leta 1683 in končale s podpisom Karlovškega miru leta 1699. Osmanski cesarstvo je bilo v vojni poraženo in izgubilo veliko ozemlja, zlasti na Ogrskem in Republiki obeh narodov, nekaj tudi na zahodnem Balkanu. Vojna je pomembna tudi zato, ker se je v zahodna zavezništva prvič vključila Rusija.
Голяма турска война
Голямата турска война или Война на Свещената лига е военен конфликт между Османската империя и някои европейски страни, обединени в Свещена лига.
Guerra austro-turca (1683-1699)
La guerra austro-turca del 1683–1699, detta anche grande guerra turca di Leopoldo I o quinta guerra austro-turca, durò sedici anni: dal 1683 al 1699. Il conflitto, già parte della lunga contesa tra gli Asburgo e l'Impero ottomano, s'inquadrò nel più ampio contesto della grande guerra turca mossa dal colosso ottomano contro le potenze occidentali.
대튀르크 전쟁
대튀르크 전쟁(Great Turkish War)은 17세기 중반 기간 신성 동맹으로 뭉친 유럽의 세력과 오스만 제국 사이에서 벌어진 일련의 분쟁을 말한다.
Велика турецька війна
Вели́ка туре́цька війна́ () — загальна назва серії збройних конфліктів у 1683—1699 роках між Османською імперією та Священною лігою за контроль над землями Південної і Східної Європи. Велася на території сучасних Угорщини, Австрії, Сербії, Молдавії, Румунії, України та Росії. До складу Ліги, що очолювалася Священною Римською імперією, входили Венеційська республіка, Річ Посполита, Бранденбург-Пруссія, Угорщина, Хорватія, Савоя, Мальтійський орден і Московське царство. На боці Ліги воювали також повстанці з поневолених Османами народів — сербів, албанців, греків і болгар. Османську імперію традиційно підтримували її васали — Кримське ханство і Волоське князівство. По обидва боки сторін воювали Молдавське князівство, Трансильванія і Військо Запорозьке. Війна почалася 1683 року з нападу Османської імперії на землі Габсбургів, імператорів Священної Римської імперії. Османи майже захопили Відень, але союз християнських володарів розбив їх біля міста. 1684 року Папа Римський Іннокентій XI ініціював створення Священної Ліги для боротьби проти нападників. Під час другої битви при Могачі 1687 року Габсбурги знову розбили велике військо противника в Угорщині. Але на східному фронті османи спромоглися розбити війська Речі Посполитої й захопити Поділля. Московія, що вперше приєдналася до союзу європейських країн 1686 року, розпочала серію російсько-турецьких воєн — в ході Кримських й Азовського походів їй вдалося відібрати у Османської імперії Азов. 1697 року Габсбурги розбили османські сили під Зентою, а 1698 року Річ Посполита перемогла османів під Підгайцями. 1699 року Османська імперія була змушена підписати Карловицький мир, за яким передавала Габсбургам більшу частину Угорщини, Трансильванію, Словенію. Річ Посполита повернула собі Поділля, Брацлавщину і південну Київщину. Далмація і Морея перейшли у володіння Венеції, а Азов і Запорожжя — Московії. Поразка Османської імперії поклала край її гегемонії у південно-східній Європі. Новим лідером регіону стала Габсбурзька монархія.