Bousquet var protestant, och lämnade 1691 sitt land för att gå i engelsk tjänst. Han kom därefter i holländsk och sachsisk tjänst. Han ska ha blivit tillfångatagen av den svenska hären i Sachsen 1704, där han kom i svensk tjänst, senast 1706 var han alla fall i Svensk tjänst. Under Karl XIIs Ryska fälttåg var han i Polen hos Stanisław I Leszczyński. 1710 kom han till Karl XII i bender och 1712 var han med i slaget vid Gadebusch. Han återvände senare till Karl XII i Bender. Där blev han utnämnd till överstelöjtnant vid dragonerna. Vid Karl XIIs hemresa var han en av sex som var närmast kungen. Bosquet befordrades 1712 till överstelöjtnant och blev 1719 regementschef för Bohusläns dragonregemente. I samband med freden fick Bosquet avsked och inträdde först 1735 i svensk tjänst. 1737 utnämndes han till överste och chef för ett eget regemente, Bousquets värvade regemente och med detta deltog han ryska kriget 1741-1743, befordrades 1741 till generalmajor. Bousquet yrkade som kommendant på Fredrikshamns fästning förgäves att denna skulle försvaras. Under återtåget utmärkte han sig som befälhavare över arriärgardet och fick 19 augusti 1742 fick Bousquet överbefälet över trupperna i Finland. Han lyckades dock inte återställa disciplinen i den retirerande armén, och tivngades 24 augusti kapitulera i Helsingfors. Bousquet gjordes dock inte ansvarig för misslyckandet, och utnämndes 1743 till generallöjtnant. Han dog i Kalmar 1747.