Monet khmut kääntyivät kristinuskoon Ranskan siirtomaakaudella Indokiinassa. Kääntymistä helpotti mahdollisesti jokseenkin kristinuskon kanssa yhtenevä perinteinen myytti maailman tulvimisesta. Kristinusko oli myös tapa kohottaa sosiaalista asemaa yhteisössä, joka oli pitkään ollut alisteisessa asemassa valtakansoihin nähden. Ranskalaisilta saatiin esimerkiksi aseita ja muita tarvikkeita. Ranskan siirtomaakautta leimasivat myös useat millenarististen johtajien aloittamat kapinat ("Sôk Cheuang") khmuiden keskuudessa. Indokiinan ja Vietnamin sotaan mennessä monet khmut asuivat evankelis-kristillisissä kylissä, jotka koostuivat usein useiden eri etnisten ryhmien edustajista. Vietnamin sodan aikana jotkin khmut taistelivat muiden vuoristoheimojen tapaan Yhdysvaltojen ja Etelä-Vietnamin puolella. Heitä oli tosin myös mukana Pohjois-Vietnamin joukoissa. Sodan jälkeen heitä pakeni esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Australiaan. Perinteiselle asuinalueelleen jääneet khmut ovat edelleen jokseenkin alisteisessa asemassa valtaväestöihin nähden. Esimerkiksi heidän lukutaitoisuutensa ja elintasonsa on usein valtaväestöä huonompi.