Други српски устанак доводи до успостављања самоуправе Срба под вођством Милоша Обреновића. Борбе су почеле на празник Цвети у априлу, а завршене до јесени те године (октобар 1815) Русија је вршила притисак на Турску, током новог устанка, да се испуњавају одредбе Букурештанског споразума за давање самоуправе. Турској није одговарао неки нови рат на Балкану у који би се поново укључила Русија, па је са Милошем Обреновићем постигла споразум о давању самоуправе. Ни народ није био за даље ратовање за независност. Касније, 1817. године Милошу Обреновићу је дата и дозвола да се прогласи за наследног кнеза, тј. да се формира српска наследна династија.