Без објаве рата, а по наређењу генерала Михаила Савова, 30. јуна у 2 часа ујутро јединице бугарске 4. армије, која је имала преко 100.000 људи, започеле су изненадни напад преко реке Брегалнице, а сат касније и преко Злетовске реке. Тиме су бугарски краљ Фердинанд и премијер Радославов уништили Балкански савез. Врховна команда се све до почетка рата није одлучила на којој линији ће примити битку. По добијеном првом извештају од команданта Треће армије генерала Божидара Јанковића, у првом маху се мислило да се ради о локалном нападу бугарских комита. Међутим, након другог, потпунијег извештаја, пошто се видело да су Бугари преузели енергичан напад на фронту село Тестемелци–Доњи Балван, командант Треће армије одлучио је да са целом армијом пређе у напад. На основу тих извештаја, Врховна команда се уверила да су Бугари предузели општи напад и да је главни притисак усмерен на Дринску дивизију I позива на Брегалници. Војвода Путник је наредио да Моравска дивизија I позива, под командом генерала Илије Гојковића, крене у помоћ. За то време Црногорска дивизија, која се налазила у Скопљу у стратегијској резерви, припремљена је за покрет. Путник је затражио да Грци групишу три дивизије на дојранском фронту. У поподневним часовима пристигли су српски пукови, па је повраћен део изгубљених положаја. Тиме је најтежа криза преброђена још првог дана.