Артаксеркс I умире у зиму 424/3. године п. н. е. у Вавилонији. Наследио га је ванбрачни син Охус који је узео ново име — Дарије II. Дарије је морао водити борбу за престо са Артаксерксовим законитим сином Ксерксом и другим незаконитим сином, Согдијаном. Борба је трајала неколико месеци и завршена је смрћу оба претендента. Дарије се умешао у Пелопонески рат и искористио слабост Атине након Сицилијанске експедиције да пружи помоћ Спарти. Трибут који су сатрапи Тисаферн и Фарнабаз прикупљали од јонских Грка одлазио је у спартанске руке. Тиме је убрзан слом Атине која је 404. године п. н. е. након пораза остала без целокупне флоте. Дарија је наследио син Арсес који узима име Артаксеркс II. Артаксеркс је био ахеменидски владар који се најдуже задржао на престолу (405—359). Убрзо по доласку на власт, Артаксеркс се суочио са својим млађим братом Киром који је претендовао на престо. У сукобу су учествовале и грчке снаге које је предводио Клеарх. Један од учесника похода био је и историчар Ксенофонт. Кирове снаге су поражене у првој бици која је вођена код Кунаксе. У Египту избија устанак 401. године п. н. е. Фараон Амиртеј, оснивач Двадесетосме египатске династије, протерао је Персијанце из Египта. Наредних 56 година Египат неће бити под персијском влашћу. Артаксеркс је постигао успехе на западном фронту. Користивши се новим сукобом у Грчкој (Коринтски рат), Артаксеркс је успео да Грцима наметне споразум (Краљев мир) којим су му предали градове Мале Азије. Персијска власт у овом региону остаће стабилна до доласка Александра на власт.