Rižský mír z března 1921, který ukončil válku mezi Polskem a sovětským Ruskem, stanovil východní hranici západně od Dmowského linie (město Minsk tak připadlo bolševikům). Z Litvy se stal samostatný stát, ale Polákům se podařilo díky loutkovému státu Střední Litvě připojit celé Vilensko s městem Vilniusem. Naopak Litevci uspěli na úkor Poláků a Němců s připojením Memelu. Na jihu se polským nárokům na Těšínsko, Spiš a Oravu postavilo Československo a v ozbrojeném konfliktu, tzv. sedmidenní válce, většinu území zabralo. V Horním Slezsku vypukla tři propolská Hornoslezská povstání, a o osudu země měl rozhodnout plebiscit v březnu 1921. Poláci na jeho základě získali pouze třetinu území, ale s většinou průmyslových komplexů a dolů. Na západě v Poznani vypuklo tzv. Velkopolské povstání, které zajistilo Polákům téměř veškeré územní požadavky. Gdaňsk byl přetvořen po mírové konferenci na polosuverénní městský stát (tzv. Svobodné město Gdaňsk). V oblasti Východního Pruska se konal v červnu 1920 plebiscit, v němž se většina obyvatel rozhodla pro setrvání v Německu.