A szovjet gazdaság, különösen a nehézipar az 1930-as években rohamosan fejlődött, és ebben a lehetséges háború perspektívája mindig fontos szerepet játszott. A háború kitörésekor a Szovjetunió gazdasága már világviszonylatban is erősnek számított, azonban súlyos gondokkal is küzdött. A gyors iparosításra jellemző volt a szervezetlenség, a tapasztalatok hiánya. A sztálini nagy tisztogatás 1934 és 1940 között nem csak a hadsereg tisztikarát fejezte le, hanem a hadiipar vezetőit is sújtotta. Sztálin e hiányosságok tudatában az általa is elkerülhetetlennek vélt háború halasztásában volt érdekelt. Abban bízott, hogy a Molotov–Ribbentrop-paktum révén arra nem is kerül sor még néhány évig. A német támadás ezért nem csak a haderőt, hanem a hadigazdaságot is teljes meglepetésként érte, például éppen folyamatban volt az új modellekre való átállás a fegyvergyártás sok területén.