Els dos bàndols que van acabar enfrontats a la primera guerra mundial eren conscients de la importància estratègica de Bulgària, però Ferran va evitar signar cap aliança formal amb els blocs de potències enfrontats, tement patir la sort de l'assassinat arxiduc Francesc Ferran, que sospitava que havia estat assassinat pels russos. Les relacions de Bulgària amb l'Imperi otomà i Romania tampoc eren bones: al juliol hi havia hagut incidents fronterers amb baixes a la frontera búlgar-romanesa que complicaven l'entesa entre Sofia i Viena, que estava coligada amb els romanesos. Sense garanties per part de Romania i dels otomans, Bulgària no estava disposada a entrar en guerra contra l'Entesa. D'altra banda, les converses greco-otomanes van produir suspicàcies a Bulgària, que temia que tots dos veïns tractessin de coligarse contra ella. La creixent tensió entre Àustria-Hongria i Sèrbia i la incertesa sobre la posició dels altres països veïns desaconsellaven l'acostament búlgar als austrohongaresos. La possibilitat d'una guerra, cada vegada era més gran, i la mala situació de les forces armades després de la derrota ala segona guerra balcànica van fer que Bulgària declarés el juny/ 12 de juliol del 1914 la seva neutralitat, fins i tot abans de l'esclat de la contesa. A més de l'adversa situació militar, el Govern búlgar desitjava observar el rumb de l'enfrontament abans de recolzar a un o un altre bàndol;[ en cas de victòria austrohúngara, esperava obtenir igualment Macedònia.