1696-ra mind Franciaország, mind a tengeri hatalmak (Anglia és a Holland Köztársaság) a pénzügyi összeomlás szélére kerültek, a Savoyai Hercegség pedig a torinói különbéke révén elhagyta szövetségeseit. Egyik fél sem tudott döntő győzelmet kicsikarni. A kimerült hadviselő felek Hága közelében tárgyalásokba kezdtek, és 1697 szeptemberében megkötötték a rijswijki "(ryswicki)" békeszerződést, amellyel lezárták a 9 éven át folyó háborút. XIV. Lajos végleg megszerezte Strassburg német birodalmi várost és csaknem az egész Elzász tartományt, amelyek máig Franciaországhoz tartoznak, továbbá a Saar-vidék egy részét (Saarelouis-ban azonnal hatalmas erődítményrendszer kiépítésébe kezdtek). XIV. Lajos megtarthatta a korábbi újraegyesítési háborúban (1683–1684) szerzett hódításait is. Viszont Luxemburgot és a Kurpfalzot vissza kellett adnia Spanyolországnak, és el kellett ismernie Orániai Vilmos herceget Anglia királyának. Spanyolország átengedte Franciaországnak a karib-tengeri Hispaniola sziget nyugati felét, azaz Haitit is. A kölni választófejedelmi székért folyó külön háború a szövetségesek javára dőlt el, katonai győzelmük nyomán a bajor József Kelemen foglalhatta el a kölni hercegérseki széket.