A regensburgi fegyverszünet (, ) egy három oldalú megállapodás volt, amelyet 1684. augusztus 15. – 20-án írt alá XIV. Lajos francia király és I. Lipót német-római császár, aki II. Károly spanyol király nevében is tárgyalt. A megállapodás lezárta a Rajna vidékén 1681 óta francia területfoglalási folyamatot (az ún. „egyesítési politikát”) és az ennek következtében 1683-ban kirobbant francia–spanyol háborút, amelyek során a francia haderő több fontos területet foglalt el a Spanyol-Németalföldtől és a Német-római Birodalomtól (köztük Elzászt). A megegyezés keretében Franciaország megtarthatta legtöbb hódítását, ennek fejében 20 évig (1704-ig) fegyvernyugvásra kötelezte magát a rajnai határokon. A következő 4 éven át, 1688-ig Franciaország nem zavarta meg a Lipót császár és a Szent Liga haderőinek a Balkán meghódítására indított nagyarányú hadjáratát, ekkor azonban XIV. Lajos megszegte a 20 évre kötött regensburgi fegyverszünetet, megszállta a Rajnai Palotagrófságot, kirobbantva ezzel a pfalzi örökösödési háborút.