A szovjet időszakban a területet az Azerbajdzsáni Szovjet Szocialista Köztársaságon belül autonóm területként kormányozták. A Szovjetunió felbomlásával egyidejűleg az 1980-as évek végee felé ismét terítékre került a Hegyi-Karabah kérdése, 1988. február 20-án pedig a Hegyi-Karabah Autonóm Terület parlamentje egy olyan határozatot hozott, melyben azt kérte, hogy a területet az Azerbajdzsáni SzSzK-tól csatolják át az Örmény Szovjet Szocialista Köztársassághoz. Azerbajdzsán többször is ellenezte a kérést, majd 1988 és 1990 között több alkalommal progrom is volt az örmények ellen Sumqayıtiban, Gəncəban és Bakuban, azeriek ellen pedig Gugarkban és Sztepanakertben. Miután megvonták Hegyi-Karabah autonómiáját, 1991. december 10-én népszavazást tartottak a függetlenségéről. A szavazást az azeri lakosság bojkottálta, mely akkor a lakosság 22,8%-át tette ki. A résztvevők 99,8%-a a függetlenségre szavazott. 1992 elején, mikor a Szovjetunió szétesett, a régió nyílt háború színtere lett.