Disse ideer spredte sig i 1700-tallet: den finske borgmester Alexander Kepplerus fremsendte en memorial til den svenske rigsdag i 1770 om at udviske de sociale skel mellem den priviligerede adel og upriviligerede bønder ved at give fælles rettigheder for alle, muligvis inspireret af fysiokraterne. I Danmark blev en række principper for god regeringsskik formuleret af P.F. Suhm, herunder: religionsfrihed; "frihed til at tænke, tale og skrive, som han vil"; og bøndernes frihed til at eje egen jord. Mest kendt i datiden blev dog Jean-Jacques Rousseaus agitatoriske værk "Samfundspagten", hvori han formulerede borgernes rettigheder og pligter. Menneskerettigheder blev også nedskrevet i de amerikanske enkeltstaters forfatninger, således i Virginias forfatning af 12. juni 1776. Man kan således sige, at disse tanker fik deres gennembrud i det 18. århundrede og siden levede videre i blandt andet USA's uafhængighedserklæring fra 1776 og i Den franske Menneskerettighedserklæring fra 1789.