Пошто је код власти, али и у јавности био познат као комуниста и шпански добровољац, Жикица Јовановић је прве месеце окупације провео повучен у својој породичној кући. Одржавао је везе са ваљевском партијском организацијом и пратио ратне догађаје у свету. Одмах по добијању вести о нападу на Совјетски Савез, 22. јуна 1941, Жикица је у страху да ће бити ухапшен напустио Ваљево и отишао у село Осладић, код пријатеља Тиће Милосављевића. Овде га је убрзо потом затекла одлука Окружног комитета КПЈ за Ваљево да се формира Ваљевски партизански одред, која је донета на седници Окружног комитета у селу Златарићу 25. јуна 1941. године.