Tako kot v Sovjetski zvezi se je nemoč Cie pokazala tudi v korejski vojni. Agencija ni zaznala možnost vdora Severne Koreje v Južno Korejo ter kasnejšega vdora kitajskih čet. Številne dezinformacije nepoznavanje lokalnih razmer in številni dvojni agenti so agencijo na Krejskem polotoku popolnoma onemogočili kar se je pokazalo tudi na bojišču. Agencija se je aktivno vmešaval v notranje politične in gospodarske zadeve številnih država in skrbela za uveljavljanje ameriških interesov. Najbolj znan primer takega vmešavanje je bil državni udar v Iranu. V tej državi je novoizvoljeni iranski premije Mohamed Mosadek podržavil naftno industrijo, ki je bila v britanski lasti. V strahu, da bi ZDA izgubile nadzor nad iransko nafto je CIA s pomočjo plačanih množic in podkupljenega iranskega generala izvedla državni udar in si tako posredno ponovno dobila nadzor nad iransko naftno industrijo. Podoben scenarij se je odvil tudi v Gvatemali kjer je novo izvoljeni predsednik želel zemljo, ki je bila večinoma v lasti ameriških korporacij, razdeliti med revne kmete brez zemlje. Da bi ZDA zaščitile svoje interese in interese svojih korporacij, so v Gvatemali s pomočjo Cie in plačancev izvedle državni udar, ki je v naslednjih letih vodil v državljansko vojni. Tekom petdesetih in šestdesetih let prejšnjega stoletja so svetovno javnost pretresli tudi državni udari in umori v Siriji, Indoneziji, Kongu, in Dominikanski Republiki za vsemi je v ozadju stala Cia.