K posledicam dolinskega napada je treba prišteti tudi njegovo psihološko stran, na kar so teroristi sicer tudi računali. Če bi napad uspel po predvidevanju in bi se vnela nafta v celotnem naftovodu, morda celo do Ingolstadta, bi bila škoda ogromna in promet z nafto onesposobljen, to se pravi, da bi vsa Srednja Evropa dlje časa ostala brez goriva. Gospodarske posledice bi bile porazne. Razen tega, če se upošteva samo krajevne posledice, neustavljivi požar v dolinskem skladišču bi pomenil zelo hudo onesnaženje obširnega ozemlja, vključno z vso Istro, jugozahodno Slovenijo in Furlanijo. Zavest možne katastrofe je globoko vplivala na prebivalce Trsta in Kopra. Temu se je v teku let pridružilo grenko spoznanje, da je bila vsa zadeva »pozabljena« in celo »urejena«, pa ne samo zaradi malo poznejšega münchenskega napada. Terorizem se je v Italiji še naprej stopnjeval vse do Bolonjskega poboja in odgovornost zanj ni bila odkrita. Niti se ostala Evropa ni veliko trudila za pojasnjevanje teh zločinskih dejanj ali celo za iskanje storilcev.