Neuvostoliitolla ja puna-armeijan johdolla oli käytännössä valta Unkarissa. Saksalaisjoukot unkarilaisine tukijoineen olivat linnoittautuneet Budapestiin rintaman vyöryessä jo kohti Unkarin länsiosia. Kenraalieversti Béla Miklós Dálnoki oli muodostanut Neuvostoliiton hyväksymän aselepoa kannattaneen väliaikaishallituksen 22. joulukuuta 1944 Debrecenissä. Samanaikaisesti oli muodostettu väliaikainen kansalliskokous, jossa olivat edustettuina aselepoa kannattaneet poliittiset unkarilaisryhmittymät. Sen käytännöllinen merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi, koska se kokoontui 22. joulukuuta 1944 jälkeen seuraavan kerran vasta kesällä 1945. Väliaikaisen kansalliskokouksen 23-jäseninen poliittinen komitea, joka käytännössä hoiti sotatilanteessa väliaikaisen kansalliskokouksen roolia, päätti Miklósin hallituksen ehdotuksesta 26. tammikuuta 1945 perustaa kolmijäsenisen valtionpäämiesten elimen, Unkarin kansallisneuvoston.