Grška mitologija je eksplicitno utelešena v veliki zbirki pripovedi in implicitno v grških reprezentativnih umetnostih, na primer vaznem slikarstvu in votivnih darilih. Grški mit poskuša razložiti poreklo Sveta in podrobno opisuje življenja in doživetja raznih bogov, boginj, junakov, junakinj in mitoloških bitij. Ti opisi so se sprva širili z ustno-pesniškem izročilom, danes pa so grški miti znani predvsem iz grške literature. Najstarejša znana grška literarna vira, Homerjevi epski pesnitvi "Iliada" in "Odiseja" sta osredotočeni na Trojansko vojno in njene posledice. Dve pesnitvi Homerjevega bližnjega sodobnika Hezioda, "Teogonija" (grško ϑεός, γένος) - nastanek bogov) in "Dela in dnevi", vsebujejo opise o genezi sveta, nasledstvu božanskih vladarjev, nasledstvu človeških let, izvoru človeških težav in izvoru žrtvenih praks. Miti so ohranjeni tudi v "Homerskih himnah", v fragmentih epskih pesmi "Epskega cikla", v lirskih pesmih, v delih tragedij in komedij 5. stoletja pred našim štetjem, v spisih znanstvenikov in pesnikov helenističnega obdobja ter v besedilih avtorjev iz časa Rimskega cesarstva, kot sta Plutarh in Pavzanias.