19. storočie bolo obdobím rýchleho zrýchľovania vedeckých objavov a vynálezov s výrazným vývojom v oblastiach matematiky, fyziky, chémie, biológie, elektriny a metalurgie, ktoré položili základy technologickému pokroku 20. storočia. Priemyselná revolúcia sa začala vo Veľkej Británii a rozšírila sa do kontinentálnej Európy, Severnej Ameriky a Japonska. Japonsko sa pustilo do programu rýchlej modernizácie po Meidži íšin a potom porazilo Čínu počas dynastie Čching v prvej čínsko-japonskej vojne. Pokrok v medicíne a pochopenie anatómie ľudí a prevencie chorôb sa uskutočnili v 19. storočí a čiastočne zodpovedali za rýchle zrýchlenie rastu populácie v západnom svete. Počet obyvateľov Európy sa v priebehu 19. storočia zdvojnásobil, z približne 200 miliónov na viac ako 400 miliónov. Zavedenie železníc prinieslo po stáročia prvé veľké pokroky v pozemnej doprave, zmenilo spôsob, akým ľudia žili a získavali tovar, a podnietilo hlavné urbanizačné pohyby v krajinách po celom svete. Mnoho miest na celom svete v tomto storočí prekonali viac ako milión obyvateľov. Londýn sa stal najväčším mestom na svete a hlavným mestom Britského impéria. Jeho populácia sa zvýšila z 1 milióna v roku 1800 na 6,7 milióna o storočie neskôr. Počas tohto storočia boli preskúmané posledné zostávajúce neobjavené zemské masy Zeme, vrátane rozsiahlych oblastí vnútrozemia Afriky a Ázie. S výnimkou extrémnych zón Arktídy a Antarktídy boli presné a podrobné mapy sveta dostupné do 90. rokov 20. storočia. Liberalizmus sa stal popredným reformným hnutím v Európe.