Isovihan jälkeen Kulloon kartanon omisti kenraalimajuri Johan Stiernschantz kuolemaansa saakka 1728. Stiernschantzin pojanpoika majuri Johan Gustaf luovutti vuonna 1786 kartanoon apelleen everstiluutnantti Abraham de Freselle ja sai vastineeksi hänen komppanianpäällikön paikkansa Viaporin linnoituksesta. Vuonna 1796 uudeksi omistajaksi tuli Viaporin komendanttisihteeri Johan Fredrik Eneberg, joka rakennutti vuonna 1798 kartanoon uuden kolmikerroksisen mansardikattoisen päärakennuksen. Vuonna 1815 kartanon osti porvoolainen kauppias Jacob Othmanin, joka antoi kartanon nimeksi Jacobsberg. Kartano oli Othmanin jälkeläisten hallussa vuoteen 1910 saakka jolloin sen osti arkkitehti Carl Frankenhaeuser. Kartano on nykyisin Frankenhaeuserin perillisten hallussa.