Mest kjent internasjonalt er begrepet fra den såkalte Æresretten som de nazistiske makthaverne utnevnte for å dømme deltakere i 20. juli-attentatet til tap av militær rang, status og «ære», før de ble overlevert til Folkedomstolen, en annen rent politisk domstol som i regelen dømte dem til døden. «Æresretten» fungerte da som en ekstra straff gjennom angivelig å frata de dømte «æren» i tillegg til dødsdommen. Æresretten fulgte ikke vanlige rettsstatlige prinsipper og fattet avgjørelsene bare på grunnlag av materiale den ble forelagt av Gestapo, uten kontradiksjon og uten mulighet for de anklagede til å forsvare seg selv. Både Æresretten og Folkedomstolen har blitt kalt kvasidomstoler der resultatet var bestemt på forhånd og som ikke tok hensyn til anerkjente juridiske prinsipper.