1991-ben a törvény 2932-es cikkét kitörölték, így a kurd nyelvet használhatták az informális (nem hivatalos) beszédre és a zenékhez, azonban politikai és oktatási célokra nem használhatták, illetve a médiában. Ugyanebben az évben az új terrorizmus elleni törvényjavaslatot fogadtak el, mely meghatározta, hogy "bármilyen cselekvés, intézkedés, melynek célja a Köztársaság megformálása", annak nevezhető. Így lényegében a kurd politikai aktivistákat és néhány alapvető megnyilvánulási formát is üldöztek. 2004-ben a törvényeket tovább "liberalizálva" lehetővé tették a kurd nevek adását a csecsemőknek és a kurd nyelvű adásokat, bár utóbbi jelentős mértékben korlátozva van. 2016-ban a puccskisérletre hivatkozva másfél hónapra a kormány betiltott egy kurd nyelven futó mesecsatornát, a Zarok TV-t (a "zarok" kurd szó, jelentése gyermek). Ezen kívül kurd nyelvű adásokat csak a kormánypárthoz erősen kötődő TRT sugározhat. A nyilvánosan használt kurd nyelv még mindig problémát okoz az országban. 2020-ban kétszer is betiltottak egy kurd színházi előadást Isztambulban.