Podľa Ústavy z roku 1905 bolo štátnym náboženstvom Čiernej Hory Srbská pravoslávna cirkev, samostatná (autokefálna) časť pravoslávnej cirkvi. V čele ortodoxnej cirkvi bol "metropolita cetinjský", jeho zástupcom bol "biskup zahamsko - rašský". Kláštorov bolo v Čiernohorskom kráľovstve celkom 11, medzi najdôležitejšie patril Monastir Ostrog, Monastir Morača, Monastir Ždrebaonik a Monastir Dajbabe. Krajina bola rozdelená do 15 dekanátov a 138 farností. Po kongrese v Berlíne bola v krajine vyhlásená náboženská rovnoprávnosť. Kráľ Nikola I. povolil v krajine toleranciu troch hlavných náboženstiev (pravoslávnu cirkev, rímskokatolícku cirkev a islam), za čo si vyslúžil niekedy veľmi silnú kritiku a nemalé náboženské problémy v krajine.