Čínský atomový program byl zahájen v roce 1955 na popud Mao Ce-tunga, především v reakci na konfrontace s USA – korejskou válku (1950-1953) a první tchajwanskou krizi (1954 – 1955). Z počátku byl výzkum podporován SSSR, sovětští vědci dodali plány i technické postupy, v roce 1957 obě země podepsaly dohodu o sdílení obranných technologií. V čele čínských vědců stál Teng Ťia-sien, který se po absolvování doktorátu z fyziky v USA vrátil do ČLR, aby přispěl k jejímu dalšímu vědeckému rozvoji. Přezdívá se mu také „otec dvou bomb“ (zjednodušená čínština: 两弹元勋, pinyin: "Liǎng dàn yuánxūn"). Jeho zásluhou byla sestrojena první atomová i vodíková bomba ČLR. V roce 1958 založila ČLR na břehu jezera Kukunor (Qinghai, zjednodušená čínština: 青海, pinyin: "qīnghǎi hú",")" institut Jüan-ce čcheng (zjednodušená čínětina: 原子城,  pinyin: "yuánzǐ chéng)"  „Atomové město“ také nazývaný Továrna 221 (zjednodušená čínština: 221厂, pinyin: "èrèryī chǎng"), kde byly prováděny testy vedoucí ke vzniku první čínské atomové bomby.