A Irlanda del Nord, la comunitat catòlica o nacionalista era una minoria dins d'un estat Protestant i unionista. Tanmateix, la majoria dels nacionalistes del nord no eren partidaris del republicanisme militant abans dels "Troubles" dels anys 70. En 1918 havien votat majoritàriament al Partit Nacionalista, moderat en lloc d'a l'extremista i republicà Sinn Féin, i així ho continuarien fent el mateix fins al convuls final dels anys 60. El Partit Nacionalista va començar a ser vist com un grup irrellevant després de la campanya a favor dels Drets Civils llançada per acabar amb la discriminació que sofria la minoria catòlica de l'Ulster (vegeu Nothern Ireland Civil Rights Association). Tanmateix, l'agitació promoguda per aquesta campanya va provocar la reacció immediata dels unionistes i de la Ulster Volunteer Force, que afirmaven que aquesta associació no era més que una altra manifestació de l'IRA, i va fer esclatar la violència en un conflicte de trenta anys de durada conegut com Els Disturbis ("The Troubles")