A településen már a 20. század elején elismerésre méltó művelődési tevékenység zajlott, melynek helyszínei akkor az iskola és a vendéglő voltak. A növekvő igények miatt elengedhetetlenül szükségessé vált egy kultúrház építése, melyet 1951.augusztus 20-án adtak át. Volt benne olvasóterem, színpaddal rendelkező nagy bálterem, ami egyúttal filmvetítésre is alkalmas volt. Az 1950-es években a kultúrház Rákosi Mátyás nevét viselte, amit az 1956-os forradalmat követően természetesen elhagytak. Öt évig nem volt hivatalosan elnevezve a művelődési ház. 1961-ben azonban felvette Móricz Zsigmond nevét. Az 1960-as évek közepétől igazi művelődési központtá fejlődött az intézmény. Ebben az időben 250-300 hivatásos előadóművész fordult meg évente a "Művelődési Ház"ban ahol "Ifjúsági Klub" és "Színjátszó Kör" is működött, valamint itt tartották próbáikat a tánccsoportok. A mozielőadások már 1939-ben beindultak a települásen, amely 1951-ben tevődött át a művelődési házba és egészen a rendszerváltásig itt működött. A kultúra mindig is kiemelt jelentőségű volt Cigánd életében. Az időközben korszerűtlenné vált 50 éves "Művelődési Ház" teljes körű felújítását, átépítését határozta el a képviselő-testület, melynek anyagi hátterét 2000 tavaszára meg is teremtette. A jelentős átépítés elkészülése után az intézményt, a település kulturális területén egykor kiemelkedően tevékenykedő kántortanítóról, Nagy Dezsőről nevezték el. Az átalakítással sikerült elérni, hogy a Bodrogköz legnagyobb befogadóképességű színházterme, mely konferenciák rendezésére is alkalmas Cigándon valósult meg. A Művelődési Ház átadása óta több országos és regionális rendezvénynek is otthont adott. A Művelődési Központ részt vett a környező városok kulturális rendezvényeinek szervezésében is. 2014- ben egy önerős fejlesztés eredményeként 200 fős színházteremmel bővült az épület.