Scopul major al unui astfel de exercițiu istoric, intelectual, logic și filozofic este de a releva importanța relativă a unui eveniment, incident sau persoană pe care ipoteza contrafactuală respectivă o neagă, o minimalizeză sau o exacerbează. Unul din exemplele cunoscute din istoria secolului al XX-lea se referă la pretenția contrafactuală „Ce s-ar fi întâmplat în după-amiaza zilei când Hitler s-a sinucis, dacă acesta ar fi băut cafea în loc de ceai?”. Foarte probabil, dincolo de ceea ce Hitler de fapt a băut, succesiunea evenimentelor din ziua de 30 aprilie 1945 ar fi rămas aceeași, adică oricum Hitler s-ar fi sinucis. A se remarca, în schimb, diferența sensibil calitativă și cantitativă dintre întrebrea anterioară și ipoteza contrafactuală următoare: „Ce s-ar fi întâmplat dacă Hitler ar fi murit în ziua de 20 iulie 1944 în urma atentatului respectiv?” Multe variante posibile s-ar fi deschis, și este relativ rezonabil să se presupună că generalii germani ar fi ales pacea, aducând un sfârșit mai rapid cu circa 9–10 luni al celui de-al Doilea Război Mondial (cel puțin pe teatrul european de luptă). În esență, cea de-a doua întrebare contrafactuală indică importanța unui anumit curs posibil al evenimentelor legate de un anumit individ, într-un anumit moment în timp și într-o anumită situație.