Током Наполеонове кампање 1798. године у Египту, војску експедиције пратила је Комисија за науке и уметности, тим од 167 техничких стручњака. Дана 15. јула 1799, док су француски војници под командом пуковника Д' Хаутпоула јачали одбрамбене положаје тврђаве Жулијен, неколико километара североисточно од египатског града Розете (садашњи Рашид), поручник Пјер-Франсоа Бушард приметио је плочу са натписима на једној страни, коју су војници откопали. Он и Д' Хаутпоул сматрали су да би то могао бити важан артефакт и известили генерала Жака-Франсоу Меноуа, који се затекао у Розети. Откриће је објављено Наполеоновој новооснованој научној асоцијацији у Каиру, на Египатском Институту, у извештају члана Комисије под именом Мишел Анж Ланкре, наглашавајући да садржи три натписа, први хијероглифски, а трећи старогрчки, и с правом је указао на то да су три натписа вероватно исте верзије једног текста. Ланкреов извештај, из 19. јула 1799. године, прочитан је убрзо на састанку Института 25. јула. Бушард је у међувремену транспортовао камен у Каиро, да би га научници подробније испитали. Чак и Наполеон лично је прегледао оно што су већ називали "Pierre de Rosette", камен из Розете, непосредно пре свог повратка у Француску, августа 1799. године.