Invazija Mongolov (1237-40), ki je spremenila potek ruske zgodovine, je najbolj prizadela stare politične, gospodarske in kulturne centre Vladimir, Rostov, Suzdalj. Ti so se obnavljali zelo počasi in kmalu so jih prehitela nova središča Tver, Rjazan in Moskva. Njihovi knezi so se borili za naslov vladimirsko-suzdaljskega velikega kneza, ki ga je potrjevala mongolska oblast. Končni zmagovalec v tej borbi je bila Moskva, pomemben trgovski center, lociran na sečišču poti, ki so ga pred napadi mongolske konjenice ščitili gozdovi in rečne struge. Moskovski knez Ivan Kalita (1328-40) si je s spretno politiko pridobil zaupanje Mongolov, ki so ga zadolžili, da je zanje pobiral davek v vseh ruskih kneževinah. To je napredovanje moskovske kneževine zelo pospešilo. Ivanov vnuk Dimitrij Donski (1359-89) je združil ruske kneze v boju proti Mongolom in jih povedel v prvo veliko zmago proti njim na Kulikvem polju (1380), ki je zelo dvignila rusko samozavest. A mongolske prevlade se je dokončno otresel šele sto let kasneje moskovski knez Ivan III. (1462-1505). Potrojil je površino svoje kneževine in postavil temelje centralizirane ruske države. Imenovati se je začel "veliki knez vse Rusije" in se, poročen z nečakinjo zadnjih dveh bizantinskih cesarjev, začel čutiti kot voditelj pravoslavja in naslednik bizantinskih cesarjev.