Keisari Aleksanteri I kielsi elinaikanaan pystyttämästä itselleen muistomerkkejä ja kielsi useimmat henkilökohtaiset huomionosoitukset. Hän kuitenkin salli teettämisen Keisarilliselle Turun Yliopistolle (nyk. Helsingin yliopisto). Lisäksi yliopistolle lahjoitettiin vuonna 1815 Aleksanterin ja kuningatar Kristiinan rintakuvat, jotka ovat nykyään yliopiston juhlasalissa. Aleksanterista teetettiin muotokuvat yliopistolle ja senaatille. Yliopiston maalaus oli konsistorinsalissa ja myöhemmin varastoituna tai museoituna. Senaatin maalaus on Kansallismuseossa. Aleksanteri on kuvattu Emil Wikströmin veistokseen (1903) Säätytalon fasadin päätykolmioon. Porvoon valtiopäivien satavuotismuistoksi Porvoon tuomiokirkkoon pystytettiin vuonna 1909 Walter Runebergin veistämä pronssinen Aleksanterin patsas, joka seisoo samalla paikalla kuin Aleksanteri sata vuotta aiemmin. Porvoon kaupunginvaltuuston salissa on ollut jäljennös patsaasta. Helsingin yliopisto oli nimetty Aleksanterin mukaan 1828–1919 Keisarilliseksi Aleksanterin-Yliopistoksi Suomessa. Aleksanterin mukaan on nimitetty katuja Helsingissä (Aleksanterinkatu) ja Porvoossa sekä Aleksanterin kirkko Tampereella.