K významné politické události došlo na konci roku 1917 v Rusku, kde se během listopadového vojenského převratu dostali k moci bolševici, kteří prosazovali ukončení války s Centrálními mocnostmi. 8. listopadu byl vydán Dekret o míru a 28. téhož měsíce zaslali bolševici Ústředním mocnostem nótu nabízející mír. Pasáž o "zárukách sebeurčovacího práva národnostního" byla pro monarchii velmi nebezpečná a došlo proto k jejímu zcenzurování. Armády Centrálních mocností mezitím využily slabosti svého ruského soupeře a během jednání s bolševiky o uzavření mírové smlouvy postoupily na východní frontě až do Pobaltí, Běloruska a na Ukrajinu. Bolševici, proti nimž se v občanské válce záhy postavili bělogvardějci, souhlasili s německými a rakouskými mírovými podmínkami a 3. března 1918 byl podepsán Brestlitevský mír. V jednom z jeho bodů se bolševici zavázali k umožnění návratu 630 000 rakousko-uherských válečných zajatců. Po uzavření míru mezi bolševiky a Centrálními mocnostmi bylo rozhodnuto, že československé legie v Rusku se po transsibřské magistrále přesunou do Vladivostoku a odtud pak na západní frontu. Během anabáze se legie dostaly do konfliktu s bolševiky a poslední transporty s těmito vojáky se do vlasti vrátily teprve v roce 1920.