Пошто више није контролисао Птолемеја VI Филометора, Антиох је током 168. п. н. е. покренуо другу инвазију. Послао је и флоту према Кипру, кога је и освојио. Египатски изасланици покушали су да преговарају са Антиохом тражећи обуставу рата. Међутим, Антиох је тражио да му се предају Кипар и египатска капија, а то је био Пелузиј заједно са пелузијским ушћем Нила. Пре него што је дошао до Александрије срео се са римским изасланицима, који су га обавестили о победи над Персејем. Римско изасланство водио је Гај Попилије Ленат, који се са Антиохом срео крај Александрије. Од Антиоха је тражио да се повуче из Египта и са Кипра, а у супротном претио је ратом. Када је Антиох рекао да треба да се о том ултиматуму посаветује са својим саветницима онда је Гај Попилије Ленат око њега повукао круг у песку и рекао му да треба да одговори на ултиматум док се налази унутар круга. Упозорио га је да у случају да прекорачи линију у песку, а не пристане на повлачење из Египта да ће тада Рим против њега прогласити рат. Антиох је одлучио да се повуче из Египта. Тек тада Полибије се слаже да се рукује са њим. Римски империјализам је након победе у Трећем македонском рату 168. п. н. е. дошао до пуног изражаја, јер више немају обзира ни према лојалнима, попут Антиоха, Пергама или Родоса. Више се нису устезали да диктирају своју вољу.