Adolf Hitler nimitettiin Saksan valtakunnankansleriksi 30. tammikuuta 1933. Pian tämän jälkeen uusi hallitus alkoi rajoittaa opposition toimintaa. Kun Saksan valtiopäivätalo paloi raunioiksi 27. helmikuuta 1933, Hitler syytti teosta kommunisteja ja pidätytti puolueen johdon. Hän myös julisti maan hätätilaan ja taivutti presidentti Hindenburgin allekirjoittamaan määräyksen ("Reichstagsbrandverordnung"), joka peruutti suurimman osan 1919 perustuslaissa säädetyistä ihmisoikeuksista. Maaliskuussa 1933 säädettiin valtalaki, joka myönsi hallitukselle neljäksi vuodeksi oikeuden säätää lakeja ilman valtiopäivien suostumusta. Valtalain voimassaoloa jatkettiin myöhemmin useita kertoja, vuonna 1943 lopulta määräämättömäksi ajaksi.