A kezdeti sikerek ellenére hamar kiderült, hogy a felszerelésekben gazdagabb, nagyobb létszámú, kiképzett hadsereggel szemben kevés esély mutatkozott a győzelemre. A Habsburg Birodalom nyugaton sem szenvedett jelentős vereséget, így a magyar trónra kiszemelt bajor fejedelmet végül nem sikerült elcsábítani. A vele hozott vagyon nélkül Rákóczi serege teljes mértékben a franciák támogatására szorult. Felismerve a lázadás kétes kimenetelét, Rákóczi nem használta fel az aranyat, azt titokban tartotta. Helyette rézből vert saját érméket, IV. Béla magyar király óta először Magyarországon, melyeket polturának, köznyelven libertásnak hívtak (vélhetően a tízpolturás érmén található „pro libertate” azaz „a szabadságért” felirat miatt). A poltura nem terjedt el nagyobb forgalomban csereeszközként, a szabadságharc után értéktelenné vált. Az arany a szabadságharc végéig Rákóczi és kancellárja felügyelete alatt maradt. Csupán ők és néhány bizalmasuk tudtak a máig beazonosítatlan helyszínről, ahol átvették az aranyszállítmányt. Miután Rákóczi elmenekült az országból, az aranykészlet a kancellár, Ráday Pál (1677–1733) családi vagyonát gyarapította.