Un per menut que pot exemplificar perfectament és l'anàlisi que el programa d'ARTE "Le dessous des cartes" de la "geopolítica del Brasil, dels Balcans, dels Països Àrabs, etc". Dins s'hi parlaria d'un poder estatunidenc que modela les fronteres dels Balcans sense mencionar-hi com els geopolítics francesos han creat els conflictes sorgits de la Caiguda del mur de Berlín amb la construcció d'un estat dit Iugoslàvia. Un article de premsa així adopta una perspectiva, la de legitimar el punt de vista de l'imperi en què neda. Alhora un article que parla de diversos "aliats com ara França, el Regne Unit o els Estats Units" modelant "les fronteres", adopta el punt de vista contrari però es posiciona a favor d'estats tercers. És, per tant, no reconèixer l'existència d'un marc ideològic. Marc que permet totes dues lectures. Perquè, al capdavall, qui etiqueta diu més sobre "qui és", en comptes del "com és" la realitat. Per aquest motiu, d'un costat com de l'altre, una lectura "geopolítica" d'un territori X comporta una perspectiva i la crítica que se'n podria fer és que no és mai un tipus d'anàlisi neutral, difícilment pot fer-se de forma imparcial. Un anàlisi "geopolític" és doncs més polític que científic, més polític que pedagògic.