За бана именован је 20. јануара 1912. Није могао да сломи Хрватско-српску коалицију. Сабор који је већ био сазван за 7. фебруар на његов предлог је 27. јануара 1912. распуштен. 4. априла суспендован је Устав, док је он 5. априла постављен за комесара. Омладинац Лука Јукић извршио је на њега 8. јуна 1912. у Загребу неуспео атентат. У то време југословенска национална револуционарна омладина била је у свом пуном полету. За време његовог режима водио се Балкански рат. Велики и ненадани успеси Србије у том рату приморали су бечке и пештанске владајуће кругове да попусте Хрватској. Након што је 31. октобра атентат поновљен, Цувај је 22. децембра „послат на допуст“ и више се није враћао на положај комесара. Управа је била поверена др. Ункелхојзеру (), а кад је Цувај разрешен службе за новог именован је барон Иван Скерлец.