У првој половини 3. века, главнина Бургунда се иселила из свог боравишта (између средње Лабе и Нисе) и населила област код реке Мајне. Бургунди су око 260. године заузели римска Декуматска поља. Вандали су 406. године прешли Рајну. Придружили су им се и Бургунди који остају на левој страни Рајне око Вормса. Ту су око 416. године примили аријанство. Бургунди су се као римски савезници борили против Хуна под војсковођом Аецијем. Након победе су се населили у покрајину Сабаудију (Савоју). Након пропасти Западног римског царства, Бургунди освајају подручје између Женеве, Лиона и на југ до области Провансе. Ту су основали државу коју су освојили 534. године њихови највећи противници. Највећи противник сада су им били Франци који су 500. године покренули поход на Бургундију. Он је завршен неуспехом због помоћи коју су Бургундима пружили Визиготи. Визиготи су 507. године протерани из Галије, а 532. године Франци поново нападају Бургунде како би предупредили напад Острогота на Бургундију. Две године касније Бургундска држава је припојена Франачкој.