1608-ban Forgách esztergomi érsektől Panyi Balázs után a Cékus, Ferenczy, Kristóf, Orly, Panyi, Szabó és Szánthó családok kaptak rá adományt. 1613-ban Bacskády Ferenc adta el részét Kristóf Mihálynak és feleségének, Ernyei Annának. A zsitvatoroki béke után, 1618-ban 60 falu fizetett adót a töröknek Nyitra és Bars vármegye déli vidékein. 1627-ig újabb 9 falut foglaltak el Bars vármegyében és ezer embert hurcoltak el. A következő években felégették Verebély és Aranyosmarót környékét (kb. 10 falut) is. 1632-ben a török feldúlta Cétény vidékét. Csak 1652-ben sikerült kisebb győzelmet aratni felettük a vezekényi csatában. 1663 őszén elesett Érsekújvár, majd Nyitra vára is és így a dúlások áldozatává vált az egész környék. 1664-ben a török adólajstrom szerint 39 házában 46 család élt. Szőlőművelés már ekkor is folyt a falu határában (must tizedből 330 pint – 1650 akcse, akkoriban kb. 25 forint). Az írott források alapján 1683-ban 18 pani származású predialista vesztette életét a Párkányi csatában, további 6 személy azonban épségben hazatért. Ez a névlista is bizonyítja az esztergomi érsek bandériumainak, s ezáltal magyar csapatok részvételét Esztergom végleges török alóli felszabadításában. Az elesettek magas aránya a harcok sűrűjére utal. A település csak 1684-ben szabadult fel a török iga alól.