Ve 4:45 ráno 1. září 1939 se ozve salva ze školní lodi „Schleswig Holstein,“ útok směřuje na Polskou Westerplatte, kde byla loď na přátelské návštěvě. Již ve 4:26 startuje na letišti Nieder Ellguht letka Ju 87, aby odrazily vyhození důležitého mostu polskými ženisty do vzduchu. Útok byl úspěšný, ale Polákům se výbušninu podařilo nakonec odpálit. Luftwaffe získala v Polsku téměř okamžitě leteckou nadvládu a bez problémů plenila všechny zadané cíle. Polské letectvo bylo paralyzováno během několika dnů. Polsko mělo jen velmi málo moderních letounů (např. bombardér PZL.37 „Łoś“), většinou byly po ruce jen zastaralé stíhačky typu PZL P. 11, které nemohly Luftwaffe konkurovat. Letouny, které přežily první smršť, se zapojily i ve druhém týdnu bojů. 3. září, po posledním ultimátu Německu, vstoupila Británie a Francie do války s Německem. I když se Anglie zavázala, že Polsku při napadení pomůže, neudělala vůbec nic. Již 10. září byla bombardována Varšava. O pět dní později, 15. září, poslal Hitler Varšavě ultimátum – buď se vzdá, nebo bude zničena. Poláci však zbraně nesložili. Wolfram von Richthofen řekl, že Varšavu zničí tak dokonale, aby „z ní napříště byla jen jakási celní stanice.“ Velení Wehrmachtu (OKW) však tak drastické rozkazy nevydalo a snažilo se zuřivou náladu Richthofena zmírnit. 17. září napadl Sovětský svaz Polsko z východu. To mu umožňoval pakt Ribbentrop – Molotov ze srpna 1939. Polsko bylo ztraceno. Jeho vláda musela uprchnout z Varšavy a změnila pětkrát své působiště a nakonec uprchla do Rumunska se zbytky svých armád. Vojenské jednotky tam byly na nátlak Třetí říše uvězněny. 25. září obnovila Luftwaffe nálety na Varšavu poté, co bylo odmítnuto další ultimátum. 28. září obklíčená Varšava kapitulovala. Hitler ji navštívil 5. října, o den později se vzdalo 8000 posledních obránců jihovýchodně od Varšavy. Tím bylo Polsko poraženo.