По щата за мирно време боекомплектът на главния калибър се състои от 640 снаряда – по 80 снаряда на ствол. На всеки ствол се падат по 24 бронебойни снаряда с бронебойна капачка, 40 полубронебойни и 16 фугасни. Бронебойният и полубронебойният снаряди имат фугасен заряд от черен барут, фугасният – от лидит. На всяко оръдие се падат и по 3 учебни снаряда и 80 пълни заряда. Във военно време боезапасът се увеличава до 880 снаряда – по 110 снаряда на оръдие в същата пропорция. След приемане на въоръжение на бронебойния снаряд с оживало 4 калибра, напълнен с лидит, боезапасът на оръдие става 33 бронебойни, 38 полубронебойни и 39 фугасни снаряда. Към средата на 1916 г. боезапасът на ствол се изменя и става 44 бронебойни, 33 полубронебойни и 33 фугасни снаряда. След Ютландското сражение количеството на фугасните снаряди е намалено до 10, а на бронебойните и полубронебойните снаряди става по 50. След края на Първата световна война боезапасът става 77 бронебойни и 33 полубронебойни снаряда на оръдие. В течение на войната в боезапаса също може да има и няколко шрапнелни снаряда.