Априлски рат га је затекао као коњичког поручника Краљеве гарде у Београду. Успео је да по слому Краљевине Југославије, избегне заробљеништво и да се пробије до родног краја у Херцеговини у Гацко. У Херцеговини организује отпор, један је од вођа устанка 1941. године против фашистичке Италије и усташке Храватске. Оснивач је и командант Гатачке војно-четничке бригаде. Генерал Драгољуб Михаиловић је 1942. године, стигао у Херцеговину и извршио смотру четничких јединица, поставио је Милорада Поповића за команданта Невесињског корпуса. Поповић је учествовао у многобројним борбама против усташа, окупатора и комуниста на простору Црне Горе, Босне, Херцеговине, Лике и Далмације.