Новий султан Сулейман I Пишний майже відразу 1520 вимагає платити данину і через погану зустріч посла розпочинає 1521 війну, захопивши Шабац, Земун , після тривалої облоги Белград зчервня по 28/29 серпня. Нова вимога сплати данини пролунала на початку 1526 і після відмови у квітні 80-ти тисячне військо при 300 гарматах вирушило до Угорщини. Їх зустріло 25-ти тисячне військо, розгромлене у битві під Могачем 29 серпня, де загинув Людвік II. Проосманський з'їзд обрав 16 жовтня королем 1526 Яноша І Заполья. Інший з'їзд 16 грудня обрав Фердинанда I Габсбурга, військо якого розбило впродовж 1527–1528 років прихильників Заполья. 10 травня 1529 Сулейман І вирушив з військом до Угорщини, де у захопленій 8 вересня Буді коронували Яноша І. Османи атакували Угорщину 1532, після чого 22 червня 1533 Сулеман визнав права Фердинанда І рівними Яноша І Заполья, який у липні став його ленником. 24 лютого 1538 у Гроссвардайні Фердинанд І визнав Яноша І пожиттєвим королем, після смерті якого титул переходив до Габсбургів. Приналежна Габсбургам частина звалась Королівською Угорщиною, приналежна Запольї Східно-Угорським королівством. В порушення договору після смерті Яноша І у Буді королем проголосили двотижневого Яна ІІ Запольї. Османи атакували володіння Габсбургів 1541, 1543, 1566, захопивши Буду і центральну частину Угорщини. Угорщина була фактично розділена на три частини, належні Габсбургам, османам, Запольї. Зрештою 17 лютого 1568 за Селіма ІІ було підписано перемир'я з Максиміліаном II. Ян ІІ відрікся 1570 від титулу короля на користь Габсбургів, які визнавали його імперським князем Трансильванії і частини Угорщини ().