Hartyán az Alsónémedi-Kecskemét közötti falvakkal együtt a Tizenöt éves háború hadműveletei alatt pusztult el. Erről Hartyáni János alispán a szepesi kamarának 1597-ben küldött jelentéséből maradtak fenn adatok. A település életben maradt birtokosai a felvidéki végvárakban kerestek menedéket, elpusztult birtokaikat pedig a mezővárosoknak árendálták el legelőnek. Hartyáni János 1644-ben minden környékbeli birtokát eladta, a század végére az egész birtok a Rádayaké lett. Gróf Ráday Pál birtokában 1731-ig volt a 4109 holdnyi Pusztahartyán földje, ekkor 1900 forintért eladta Grassalkovich Antalnak, aki a déli pusztákon 1764-ig külterjes állattartást folytatott, majd ekkor telepes falu létesítésére adott ki hirdetményt, majd néhány év alatt úrbéres faluvá fejlesztette a birtokot. 1772-től az újratelepült falura utal nevében az Új előtag. A jobbágytoborzás főleg Németországban járt sikerrel.