Už v roce 799 podnikli Vikingové první útok na Karolínskou říši. Vikingové se od té doby pokoušeli pronikat po celém kontinentu a v ústích řek zakládali své osady. V květnu 841 dánský Viking Oscher pronikl po Seině do Rouenu, které 12. května dobyl a vyplenil, stejně jako klášter Jumièges. Tím začala série útoků Vikingů plavících se do vnitrozemí po řekách. Po pauze mezi lety 870 a 880 po porážce Dánů v Anglii v bitvě u Ethandunu a míru s Alfredem Velikým, králem Wessexu, Vikingové znovu zahájili nájezdy proti Frankům. V roce 879 zpustošili břehy Sommy, ale v roce 881 byli poraženi v bitvě u Saucourt-en-Vimeu Ludvíkem III. Následující rok napadli Lotharingii. V roce 882 je císař Karel III. obléhal v dnešním Limburgu, ale místo útoku upřednostnil zaplacení výkupného 2800 liber stříbra a tak velitelé Godfred, Sigfred a Vurm opustili oblast v červenci 882. Na jaře roku 883 znovu vyplenili Flandry a po jejich porážce králem Karlomanem II. se usadili v Amiensu. 2. února 884 jim Karloman nabídl 12 000 liber stříbra, aby město opustili, což udělali v říjnu. Odešli do Boulogne, někteří přepluli do Anglie, jiní přezimovali v Lovani. Když se v roce 884 Karel III. stal po smrti Karlomana králem Západofranské říše, nařídil společnou expedici Franků z Neustrie a Lotharingie proti Vikingům v Louvainu, která ale selhala. Dánové rozhodli o velké výpravě proti Západofranské říši a zvolili si Rouen jako místo soustředění.