Zlom v životě Malvíny Friedmannové nastal po německé okupaci Československa. V létě roku 1939 odešla do Polska. Vypuknutí druhé světové války ji zastihlo v Katovicích. Se skupinou čs. emigrantů odešla do Rovna, které bylo od roku 1939 součástí Sovětského svazu (Ukrajinské SSR). Aby získala statut politického uprchlíka, formálně se provdala za příslušníka Rudé armády Andreje Kaboše. V SSSR pracovala jako zdravotní sestra v nemocnicích ve Stalingradské oblasti. Po přepadení SSSR německou armádou se stala zdravotnicí v lazaretech Rudé armády. Na podzim 1941 byla evakuována do Kustanay v Kazachstánu. Počátkem roku 1942 se v Buzuluku začala formovat československá vojenská jednotka, do které Malvína Friedmannová narukovala 11. února 1942 jako zdravotnice. Stala se tak první ženou ve vojenské jednotce v Buzuluku. Po absolvování základního a polního výcviku se věnovala výcviku ošetřovatelek.