Novým holštejnským pánem se stal počátkem 20. let 14. století Vok I. z Holštejna. Až donedávna ho literatura ztotožňovala s Vokem ze Sovince, který spolu s bratry Markvartem a Pavlem založili hrad Sovinec. Z rozboru listinných důkazů a pečetí však vyplývá, že současníci Vok I. z Holštejna a Vok I. ze Sovince sice pocházejí ze stejného rodu Hrutoviců, který měl sídlo na hradě Huzové a psal se po ní, leč jde o dvě větve tohoto rodu a zmiňovaní Vokové byli pravděpodobně bratranci. Vok I. z Holštejna tak založil rod, který se postupem času rozrostl a stal se významným jak v rámci moravského markrabství, tak českého království. Jeho příslušníci se uváděli často na čelních místech ve veřejných listinách i při zasedáních zemských soudů. Páni z Holštejna drželi kromě svého rodového sídla na Holštejně hrady Cimburk, Vartnov, Hluboký, Špránek, Náměšť, Grünberg, Bohuslavice a Myslejovice a tvrze Týnec, Zdounky, Dětkovice a Konice. Rod se zapsal do dějin jak v moravských markraběcích válkách, tak ve válkách husitských. Dle Vavřince z Březové padl Vok IV. z Holštejna jako jeden z 25 moravských pánů v bitvě pod Vyšehradem v roce 1420. Rod vymřel po meči roku 1466 posledním z Voků z Holštejna.