Tanska ja Puola olivat olleet sodassa Ruotsia vastaan Liivinmaan sodan alkuvaihetta seuranneen Pohjoismaisen seitsenvuotisen sodan aikana vihollisia, mutta Juhana III:n syöstyä mielisairaan Eerik XIV:n vallasta Ruotsi solmi rauhan ensin Puolan kanssa vuonna 1568 ja Tanskan kanssa vuonna 1570. Venäjällä kehitys huolestutti, ja maa tavoitteli laajempia omistuksia Liivinmaalla. Liittolaisia Venäjä haki Liivinmaalta diplomatian avulla. Ainut venäläisten kanssa yhteistyöstä kiinnostunut oli Magnus-herttua, joka saapui Moskovaan vuonna 1570. Moskovassa Magnus sai loisteliaan vastaanoton, ja hän alistui Venäjän tsaarin Iivana Julman vasalliksi. Tsaarilta hän sai arvonimen Liivinmaan kuningas. Magnus itse käytti tittelistään muotoa "Magnus, Jumalan armosta Liivinmaan kuningas ja lättiläisten ja virolaisten maiden herra". Magnus solmi avioliiton tsaarin sukulaisen kanssa.