Esiparlamentin arvovalta jäi heikoksi, sillä pääministeri Kerenski ei katsonut olevansa sille vastuussa ja sivuutti halutessaan sen päätökset. Lisäksi vallankumouksellista vasemmistoa edustaneet bolševikit erosivat esiparlamentista jo sen ensimmäisenä istuntopäivänä. Menševikit ja vasemmistososialistivallankumoukselliset saivat masinoitua esiparlamentissa 6. marraskuuta (24. lokakuuta) maanjako- ja aselepovaatimuksia koskeneen äänestyksen, jonka tulos tulkittiin epäluottamuslauseeksi Kerenskin hallitukselle. Bolševikit kuitenkin ottivat vallan jo seuraavana päivänä.