Kansannousu sai alkunsa Svanetiassa, Länsi-Georgian vuoristoprovinssissa, pian sen jälkeen, kun puna-armeija oli hyökännyt Georgiaan ja Georgian sosialistinen neuvostotasavalta oli perustettu (helmi–maaliskuussa 1921). Ensimmäiset levottomuudet paikallisten keskuudessa syntyivät jo toukokuussa 1921 ja kehittyivät nopeasti aseelliseksi kapinaksi maan erittäin epäsuosittua bolševikkihallitusta, Georgian vallankumouskomiteaa vastaan. Mosostr Dadeškelianin, Nestor Gardapkhadzen ja Bidzina Pirvelin johtamat sissijoukot riisuivat Svanetian puna-armeijan yksiköt aseista syyskuussa ja käynnistivät valmistelut marssille Kutaisiin, Georgian toiseksi suurimpaan kaupunkiin. Vallankumouskomitea, joka joutui kohtaamaan maanlaajuisen kansannousun ja sisällissodan mahdollisuuden, määräsi 7. lokakuuta 1921 muodostettavaksi erikoisia rangaistuserillisosastoja kamppailemaan "poliittisiksi maantierosvoiksi" leimattuja taistelijoita vastaan. 15. marraskuuta 1921 neuvostovirkamiehet raportoivat Svanetian kapinallisten määräksi 1 600, ja että heidän toimiaan koordinoi Georgian kansallisdemokraattinen puolue, jolla oli yhteyksiä Tbilisissä päämajaansa pitävään menševikkijärjestöön.