именом Добрња - 9.487 становника. Село Добрња је 1879. имало 70 домаћинстава и 873 становника (православци); 1895. - 1.042 становника; 1921. -1.386; 1948. - 1.718; 1971. - 342; 1991. - 130; 2013. - 23 домаћинства и 74 становника (Срби). Породице Башић, Ђаковић, Њежић, Петровић славе Јовањдан; Врањеш - Ђурђевдан; Милашиновић - Михољдан. У Првом свјетском рату добровољци у српској војсци били су: Милан Т. Врањеш, Милић и Марко Дивјак, Ђуро Којадиновић, Дмитар П. Масларић, Марко и Милан Матаруга и Коста Г. Савић. Током Другог свјетског рата погинула су 34 цивила, један борац ВКЈ и пет бораца НОВЈ. Становници су углавном били уз ЈВуО, због чега је шездесетих година село плански расељено. Највише становника исељено је у Војводину, а на подручју села изграђена је касарна ЈНА и војни полигон. У Одбрамбено-отаџбинском рату 1992-1995. погинуо је један борац ВРС. Његово име је наведено на заједничком спомен-обиљежју за све погинуле борце ове мјесне заједнице у Стричићима и на спомен-чесми у селу Шљивно.