Ez az ostrom a lengyel–svéd háború eseménye, amelyet a lengyelek "„svéd özönnek” (potop szwedzki)" hívnak. A háborút Svédország robbantotta ki, amelynek a harmincéves háború után egy nagy, tétlen hadserege meg egy üres kincstára volt. Lengyelországot meggyengítették az Oroszország és a kozákok ellen vívott háborúk. Háborús ürügynek többek között a svéd Vasa-házból származó lengyel királyoknak a svéd trón iránti követelései szolgáltak. III. Zsigmond rövid ideig svéd és lengyel király volt, két utódjának címében pedig a „Svédország királya” is szerepelt, bár ténylegesen nem uralkodtak Svédországban. Krakkót 1655 októberében meghódították a svédek, kétéves megszállásuk alatt tönkretettek vagy elhurcoltak sok műemléket és műalkotást, értékes könyveket, képeket, szobrokat stb. (amiből sokat máig nem adtak vissza). A megszálláshoz II. Rákóczi György erdélyi hadserege is csatlakozott 1657 augusztusában.