Bolševická Říjnová revoluce v roce 1917 však vyvolala na Kavkaze neklid. Jednak bolševici uzavřeli s Tureckem mír (tzv. Mír z Erzincanu), navíc se kavkazským národům představa života pod bolševickou vládou nelíbila. Političtí představitelé zakavkazských území (Gruzíni, Arméni a muslimové z Ázerbájdžánu) se sjeli na tzv. Kavkazský sněm a v únoru 1918 vyhlásili nezávislou Zakavkazskou demokratickou federativní republiku. Kavkazský sněm, který se nyní nemohl opřít o Rusko, byl ovšem nucen jednat s Turky a přijmout ne zrovna dobré podmínky. Konference v Trabzonu měla nepříznivý dopad zejména na Arménii. Zakavkazská republika musela vyklidit celou západní (osmanskou) Arménii a ještě se vzdát některých východních arménských území s městy Batumi, Kars a Ardahan. Turci na těchto územích okamžitě zahájili brutální politiku vůči Arménům a Zakavkazská republika tak „dodala“ Turkům další tisíce obětí Arménské genocidy.