A gorbacsovi reformok következtében a Szovjetunió belső válságba került. a glasznoszty következtében egyre nagyobb lett az ellenzék hatalma és nyíltan bírálták a kommunista rendszert. A szovjet tagköztársaságokban megkezdődtek a szervezkedések a függetlenség kikiáltásáért. A balti államok kimondták, hogy a Molotov–Ribbentrop-paktum törvénytelen, ezért törvénytelen az észt, lett és litván államok Szovjetunióban tartása. Különféle szervezetek alakultak, amelyek azt akarták, hogy az adott állam függetlenné váljon. (Észtország – Népfront, Lettország – Népfront, Litvánia – Sajudis, Ukrajna – RUH). 1989-1990-ben megindultak azok a folyamatok, amelyek következtében a Szovjetuniót terrorhullám, konfliktusok, ellentétek gyengítették. 1988-ban Hegyi-Karabahban háború tört ki, amit tovább nehezített az azeri-örmény konfliktus. 1990-ben a balti államok függetlenségi nyilatkozatát a szovjet vezetés nem ismerte el, és 1991. januárban katonai akciókat hajtottak végre a balti államok ellen.