Особливо значними були успіхи коломийського українства на культурній ниві. Вже у 1830 році в середовищі місцевої національної інтелігенції твердо сформувались погляди щодо нагальності відродження української мови, культури, народних традицій та звичаїв. Цьому, зокрема, сприяла ідейна діяльність Руська трійця, авторів «Русалки Дністрової» Маркіяна Шашкевича, Якова Головацького, Івана Вагилевича та їхніх симпатиків. У цей час закладались основи громадсько-політичних і культурно-мистецьких традицій у Коломиї — був відкритий перший у Галичині театр, відкрилась читальня (1848). Скасування панщини у цьому ж році в Австрії та революційні події по окраїнах держави спричинили самоорганізацію українського політичного життя і в Коломиї — тут була створена "Коломийська окружна Руська рада" на чолі з педагогом і першим меценатом М. Верещинським.