Nije uvek bilo tako i istorija je zabilježila kardinalske skupove na kojima je bilo vrlo živo kao na današnjim parlamentarnim sednicama. U srednjem veku konzistorijumi su se održavali mnogo češće na kojima su kardinali tražili od papa veća ovlašćenja za sebe. Tek je papa Lav X izveo pravi državni udar kada je 1. jula 1517. godine, ne savetujući se ni sa kim, a ponajmanje sa Kardinalskim zborom, imenovao odjednom trideset jednog kardinala koji su svi odreda odbili da prihvate zaključke sabora u Konstancu i u Bazelu-Ferari-Firenci). Tako je radikalno i definitivno sasečena opozicija. Papa Lav X nije propustio da podseti i naglasi da kardinali, premda biraju papu, njemu jedinom duguju svoj kardinalski položaj. Kardinalski zbor nikada se nije oporavio od te oštre lekcije. Ali to ne znači da su kardinali izgubili svoj nekadašnji uticaj. On se i danas očituje, ali na drugi način.