Нови цар Теодосије I је склопио мир 381. са Атанариком, који је трајао до Теодосијеве смрти 395. године. Атанарик је међутим умро исте те године, те на власт долази Аларик I. Теодосија су наследили неспособни синови, Аркадије на истоку и Хонорије на западу. Аларик, способни визиготски вођа, 396. године покушао је да заузме Атину али није успео. Затим је покушао да уђе у Италију али је опет био одбијен. Године 410. након што су римске легије побиле породице (жене и децу) неких 30.000 германских ратника који су служили царству, Аларик је са Визиготима напао Рим и опљачкао га. Након неколико дана пљачкања, Визиготи су напустили град и кренули ка југу, с намером да оду у Африку али ту је Аларик напрасно умро, те су одустали од те намере. Његов наследник, Атаулф, повео је свој народ ка Галији. Суседна Хиспанија је још 409. године претрпела навалу Свева, Алана и Вандала. Под Валијом, Визиготи су склопили савез са Римљанима који су им 418. године дозволили да се населе у Галији, Аквитанији и делу Нарбонске Галије под условом да Визиготи истерају друге варварске народе са територије Царства. Визиготи су основали краљевство са седиштем у Тулузу, завладавши над локалним староседеоцима Галороманима. У Хиспанији су Свеви и Хаздинзи наставили са међусобним ратовима све до 421. када су се Хаздинзи спустили на југ, а потом отишли на Балеаре. Вандали су 429. године прешли у северну Африку и тамо основали Вандалско краљевство.