Kljub prodaji orožja Iranu pa je med Iraško-Iransko vojno ameriška politika podpirala Irak in njegovega voditelja Sadama Huseina, ki je po vzpostavitvi Islamske republike Iran, leta 1980 nenapovedano napadel to državo. V vojni, ki je sledila, naj bi na obeh straneh padlo več kot milijon vojakov in civilistov. Irak je sicer že leta 1982 ponudil Iranu premirje, a ga je Homeini zavrnil, vojna pa se je nadaljevala še šest let.