Criza care a dus la izbucnirea războiului ruso-turc a început la 9 iulie 1875 prin răscoala antiotomană din Bosnia și Herțegovina. În România, guvernul conservator condus de Lascăr Catargiu a inițiat demersuri diplomatice pentru obținerea neutralității și a independenței. Dar Carol I intenționa să obțină independența pe calea armelor, astfel încât la 31 martie 1876 guvernul conservator a fost obligat să demisioneze pentru a fi înlocuit de un guvern liberal condus de I.C. Brătianu, care agrea soluția domnitorului. Între timp Serbia și Muntenegru au declarat război Imperiului Otoman. Pentru a putea interveni în conflict Rusia a angajat negocieri secrete cu Austro-Ungaria, care în schimbul ocupării Bosniei și Herțegovinei a consimțit să rămână neutră. De asemenea, a fost de acord ca Rusia să ocupe sudul Basarabiei (județele Cahul, Bolgrad și Ismail) ce fusese redat Moldovei în urma Războiului Crimeii din 1856.