Estigué en contra de la intervenció estrangera de les grans potències a l'Europa Sud-oriental. Blagòev va creure en tot moment en una Federació de Repúbliques Balcàniques i es va oposar als compromisos militars de Bulgària a la Segona Guerra dels Balcans i a la Primera Guerra Mundial. L'octubre de 1914, com a diputat a l'Assemblea Nacional de Bulgària, Blagòev va votar en contra els crèdits de guerra, juntament amb la resta de la facció dels Socialistes Estrets. Durant la Primera Guerra Mundial, com a diputat, Blagòev defensà "la naturalesa imperialista de la guerra i el paper "traïdor" de la Segona Internacional". Així doncs, elogià la Revolució d'Octubre i propagà les idees dels bolxevics. Sota el seu lideratge, el partit dels Socialistes Estrets trencà amb la Segona Internacional. L'any 1917, en un discurs davant l'Assemblea Nacional de Bulgària, Blagòev s'autoidentificà com a "eslau macedoni". En una declaració en contra dels Tractat de Neuilly, llegida davant l'Assemblea Nacional de Bulgària l'any 1919, va protestar contra la partició de la nació búlgara i va promoure les idees de la República Socialista Soviètica de Bulgària, com a part d'una República Federal Socialista Soviètica dels Balcans, com a única solució política capaç de garantir la llibertat de Macedònia, Tràcia i Dobrudja, i com a contrapès del nacionalisme búlgar.