Durant la Guerra Civil espanyola, Eivissa queda en bàndol franquista. Entre el 8 d'agost i el 13 de setembre de 1936 l'illa passa a mans republicanes a conseqüència del desembarcament de les columnes de Baleares i Uribarri del capità Bayo, que posteriorment aniria a Mallorca. A l'illa s'hi forma un Comitè de Milícies Antifeixistes depenent del de Barcelona i s'hi constitueixen ajuntaments republicans. Comença la repressió republicana, que acaba la nit del 13 de setembre (amb l'illa a punt de caure per la derrota mallorquina de Bayo) amb l'execució de gairebé un centenar dels presos del castell per part de milicians anarquistes vinguts de Barcelona. La tornada de l'illa a mans franquistes duu una nova repressió, ara de l'esquerra. L'illa havia patit tensions i violències al camp molt importants que expliquen l'esclat de violència produït durant la guerra, que va portar centenars de morts a una illa que aleshores rondaria els poc més de 40.000 habitants. La Guerra suposa la fi d'aquestes tensions i del mode de vida pagès tradicional en alguns aspectes (desapareix el Ball Pagès, el festeig tradicional…), si bé Eivissa seguirà essent una illa essencialment pagesa.