Franciaországban 1562 óta zajlott kisebb-nagyobb megszakításokkal a vallásháború protestánsok (francia elnevezésük "huguenots", azaz hugenották) és katolikusok között, amit a kormányzat eleinte mérsékelt, engedményekre építő politikával próbált elcsitítani, ám a hugenották agresszivitása miatt végül a katolikusok mellé állt. 1572-ben IX. Károly és Medici Katalin anyakirályné beleegyezésével Szent Bertalan éjszakáján a protestáns navarrai király, Bourbon Henrik (a későbbi IV. vagy Nagy Henrik francia király) és Valois Margit esküvőjére Párizsba érkezett protestánsok jelentős részét (egyes források szerint embert) lemészárolták, a navarrai királyt pedig katolizációra kényszerítették és 4 évig fogságban tartották az udvarban. A hugenották ellenállása azonban nem tört meg, és továbbra is kitartottak az ország déli részében.