Egy napra rá jelent meg Szőcs ellentmondásokkal teli viszontválasza, ebben arról írt, hogy a magyar PEN Club semleges, ezért nem bírálja a kormányzatot, majd hozzátette, hogy Magyarországon nem sérülnek a gondolatszabadsághoz, a lelkiismereti szabadsághoz, a véleményszabadsághoz való jogok, és hogy a cenzúra ismeretlen. Kitért arra, hogy szerinte írót vagy újságírót gondolatai miatt már hosszú ideje nem ér bántódás Magyarországon. Ezen véleménynek azonban ellentmond az Origo főszerkesztőjének a menesztése, miután a hírportál 2014-ben Lázár János miniszter luxushotelügyéről cikkezett, valamint a Népszabadság botrányokkal kísért megszüntetése, amire a lap Matolcsy György MNB-elnök és Rogán Antal fideszes politikus viselt dolgairól történt beszámolói után került sor. Igaz, Szőcs a Népszabadság védelmében többször felszólalt. Az idegengyűlölet eltűrésének vádjára a kormányzat menekültpolitikájával és az érvénytelen 2016-os népszavazásra hivatkozva válaszolt, mely szerint „a magyar társadalom aggódik a fenyegetés miatt, amelyet a migrációval érkező iszlám terrorizmus megerősödése képezhet. A kormány pedig emellett olyan kisebbségi önkormányzati rendszert hozott létre, amihez fogható kevés van a világban.” A saját posztját pedig azzal próbálta igazolni, hogy őt nem mint politikust, hanem mint írót és mint polgárjogi aktivistaként ismert egykori ellenzékit választották meg a magyar PEN Club élére. Ezzel szemben azonban Szőcs már kultúráért felelős államtitkár volt, mikor a szervezet elnöke lett 2011-ben, aki 2012 óta pedig Orbán főtanácsadójaként tevékenykedik. Szőcs szerint „ha minden ország PEN-szervezetét arra biztatnák, hogy bírálja a saját kormányzatát, nemsokára lángban állna minden a PEN központok körül, ezért ne kiáltsunk ott farkast, ahol nincsen, mert van elég baj amúgy is.”