Београд је током 18. века у више наврата мењао господаре. Пожаревачким миром 1718. године он улази у састав Хабзбуршке монархије и постаје престоница новоформиране Краљевине Србије. Аустријанци га губе током Аустријско-турског рата 1737-1739. године. Турци том приликом предузимају једномесечну опсаду Београда, која је завршена освајањем града и потписивањем мировног споразума управо у престоници међуратне Краљевине Србије. У наредних педесет година Београд је био у рукама Турака. Нови Аустријско-турски рат избио је 1787. године. Аустријанци су победом код Мехадије августа 1789. године приморали Турке да се повуку јужно од Дунава и у град Оршову. Османски војсковођа Осман-паша предузео је одбрану Београда са 8.000 људи и 407 топова. Генералисимус Ернст Гидеон фон Лаудон је предводио аустријску војску, која прелази из Баната у Срем. Припреме за опсаду Београда отпочео је фелдмаршал Хадик. У опсади Београда помагао је српски фрајкор, Михаил Михаљевић, који је са 5.268 људи у Забрежју имао задатак да осигура трупе које буду прелазиле Саву код Остружнице.