Државни савет је био државни орган чија се моћ и надлежност час сужавала час проширивала. Историја Државног савета почиње у доба Карађорђева устанка. Вршио је врховну законодавну, управну и судску власт. Касније је морао делити ту власт с књазом, а од времена организације судске власти остала му је само законодавна и управна власт. Под Милошем је укинут, али оживео је опет хатишерифом од 1830. Свој облик добио је тек Сретењским уставом (1835) као највиша власт у Србији до књаза која заједно са њим учествује и у управи и у законодавству. У борби са књажевском влашћу моћ и надлежност Државног савета се час сужавала час проширивала. Милошев пораз у сукобу са опозицијом је дошао онда када је Порта издала Турски устав, којим је сва власт у Кнежевини Србији пренета на Државни савет, који су чинили углавном Милошеви противници. За време уставобранитеља Државни савет је засенио моћ кнеза Александра Карађорђевића и скупштине која се само једном састала. Државни савет је у закону од 3. маја 1858. достигао кулминацију своје власти.