Východní oblasti dnešního Turecka byly obývány národem Arménů. Během První světové války byli Arméni podezírání z podpory carského Ruska a Turci je nemilosrdně likvidovali. Zavraždili v průběhu let 1915–1918 přes 1,2 miliónů Arménů (více Arménská genocida). V roce 1917 proběhla v carském Rusku Říjnová revoluce, moci se chopili bolševici a Rusko upadlo do několik let trvající občanské války (více: Ruská občanská válka). Arméni v se využili příležitosti a vyhlásili v květnu 1918 nezávislý stát. Při Pařížských mírových rozhovorech v roce 1919 bylo přihlédnuto k velkým ztrátám na životech, které Arméni utrpěli, a byla potvrzen vznik nezávislého arménského státu. Na jejím základě měli Arméni získat, kromě území v bývalém carského Rusku, i rozsáhlá na východě Malé Asie. "Západní Arménie" pokrývala území s městy Trabzon, Van, Kars a Erzurum.