Po druhé světové válce a nástupu komunistického režimu sloužil dům jako rezidence pro ubytovávání vzácných hostů města, zpravidla z řad komunistických prominentů. Častokrát zde byl ubytován například socrealistický spisovatel Václav Řezáč, který Kadaň od 50. let 20. století navštěvoval pravidelně až do své smrti v roce 1956. Během Řezáčových pobytů v Kadani vznikla jeho hlavní prorežimní díla, totiž Nástup (1951) a Bitva (1954), propagandisticky popisující tzv. odsun Němců a Vítězný únor 1948 na Kadaňsku. Naposledy v Kadani pobýval koncem jara 1956, kdy se mu z důvěrných zdrojů donesly informace o XX. sjezdu sovětských komunistů, kde byl přiznán a odhalen Stalinův kult osobnosti. Jako přesvědčeného stalinistu jej tyto informace těžce zasáhly a krátce po svém návratu z Kadaně spáchal dne 22. června 1956 ve své vile na Babě v Praze-Dejvicích sebevraždu. Komunistický režim se však rozhodl tuto událost zatajit a učinil z Řezáče spisovatelský mýtus.