Током нереда 2004. године косовских Албанаца против Срба, који су резултирали разарањем или оштећењем 35 верских споменика, скоро свих православних цркава, грађевина у Приштини није оштећена. Између 2005. и 2007. године, Међународна заједница тражила је политичко решење за статус Космета и створила је Ахтисаријев план који је изнео надгледану независност и одредбу о заштити имовине СПЦ-а. У вези са зградом катедрале, ствар је постала тумачена кроз права власништва над власништвом над земљом и идентификацију власника. Ахтисаријев план је владу Косова направио и преко свог Министарства културе задуженог за заштиту имовине СПЦ-а, а споразум који српска црква није признала. Да би прекршио застој, специјални представник Европске уније на Космету изабрао је неутралног посредника, амбасадора Мосчопоулоса из грчке Канцеларије за везу да разговара о питањима између владе и цркве. Након што је створен механизам комуникације, уложени су напори у решавању власништва над грађевином.