Хенри је припадао династији Лизињана. Био је други син Ига III од Кипра, а на престолу је 20. маја 1285. године наследио свога брата Јована I. Постоје претпоставке да је Хенри отровао свога брата како би преузео власт. Крунисан је у цркви Свете Софије у Никозији 24. јуна исте године. Карло Анжујски, који је помогао Јовану да дође на власт, умире 1285. године. Хенри је намеравао да Акру преотме од Анжујаца те је напао Карловог намесника Ига Пелерина. Град је освојен 29. јула 1285. године, а Хенри је крунисан за краља Јерусалима 15. августа 1286. године. Акра је била престоница Јерусалимске краљевине од муслиманског освајања града 1244. године. Међутим, он се враћа на Кипар остављајући у Светој земљи свога ујака, Филипа Ибелина. Акра је тада била једна од ретких приобалних градова у рукама крсташа. Током Хенријеве владавине, Мамелуци освајају Тир, Бејрут и остатак градова. Године 1289. уништена је Грофовија Триполи. Опсада Акре отпочела је 5. априла 1291. године. Хенри је предао град Ел Ашраф Калилу. Акра је пала 28. маја. Тиме је окончана ера крсташких ратова у Светој земљи.