A háború vége előtt több mint 50 000 fegyveres dezertőr volt a Horvát Királyság, Szlavónia és Dalmácia erdőiben, de a háború Magyarországra kiterjeszkedésével a Szerémségben, a Fruska Gora rengetegeiben is megjelentek. Ekkor már a szervezetten felfegyverzett nagyobb csoportoknál érződött az orosz forradalmi eszmék hatása, ám a 'zöld káder'-eknek nem volt egy olyan értelmiségi csoportjuk (pártcsoport), amely kidolgozott volna egy összehangolt, egységes politikai programot, tervet. Nem volt a csoportokat összefogó központi vezetés sem, így ha néha támadásaik célpontjai politikai személyiségek is voltak − különféle helyi vezetők és papok −, azok nem a társadalom egészének forradalmi átalakítását kívánó tettek.