כאמור, בראשית שנות ה-40 של המאה ה-20, עם הבשלת המגעים בין הממשל היוגוסלבי לגרמניה הנאצית, החלה בממלכה תחיקה אנטי-יהודית שכללה גם מגבלות כלכליות. לאחר הפלישה ליוגוסלביה החלו הנאצים ועוזריהם בגזל מאורגן של הרכוש היהודי בבלגרד. את המבצע ניהל פרנץ נויהאוזן. לאחר המלחמה וחידוש הקהילה, השתלבו בניה במערכת הכלכלית היוגוסלבית. בשל רצח מרבית בני הקהילה, נותר רכוש רב ללא יורשים והוא הולאם. במסגרת ההסכמים שסיימו את מלחמת העולם השנייה חויבו מדינות כגון הונגריה ורומניה להעביר נכסים ללא יורשים שהיו בבעלות יהודית לידי ארגונים יהודיים. סעיף זה לא הוחל ביוגוסלביה. הנהגת משטר קומוניסטי וכלכלה מתוכננת במדינה סיכלו את האפשרות להשבת הרכוש הפרטי. ב-2017, 25 שנים לאחר התפרקות יוגוסלביה, עברה בפרלמנט הסרבי חקיקה להשבת רכוש יהודי שנגזל בשואה ובמסגרתה רשאית הקהילה היהודית לקבל בחזרה רכוש ללא יורשים.