На „"Саветовању о ситуацији у Југославији"“ 27. марта, Хитлер је, доносећи одлуку о нападу на Краљевину Југославију, саопштио својим највишим официрима да се операција „Барбароса“ мора одложити за четири седмице. До тада је 15. мај 1941. био специјалним наређењем означен као дан до кога морају бити завршене све припреме за напад на СССР. Операција „Барбароса“ ће отпочети тек 22. јуна, што значи 37 дана касније, или пет седмица, а не како је по Хитлеровом наређењеу било планирано четири. И не свим снагама које су биле планиране за напад на СССР. Неке елитне и веома битне офанзивне јединице – пре свих оклопне – због учествовања у нападу на Краљевину Југосалвију и Краљевину Грчку закасниће веома много са ступањем у борбени поредак на будућем Источном фронту. Напад на Грчку – операција „Марита“ каснио је због прикупљања снага за напад на Југославију безмало недељу дана. Уместо 1. отпочео је 6. априла. Те јединице су због замора људства, а пре свега због хабања ратне технике и потребе ремонта и преоружавања закасниле да се укључе у распоред на концентрацијском простору. Реч је о закашњењу немачких јединица које су морале да стигну у састав офанзивних или резервних ешалона и то након одлагања плана „Барбароса“ за 22. јуни. Тиме је силина удара немачких снага на појединим секторима била осетно смањена а тај секундарни фактор је био последица краткотрајног Априлског рата. О свему овоме постоје многобројни докази, подаци и сведочења.