Хеленистичка Грчка обухвата период од смрти Александра Македонског до римског освајања Грчке 146. године п. н. е.. Грчка је, према подели извршеној 323. године п. н. е., припала Антипатеру. Исте године у Грчкој избија устанак против македонске власти. У науци је познат под називом "Ламијски рат". Устанак је предводила Атина. Након гушења устанка (322. године п. н. е.) Атина губи независност. Грчка је узела учешћа у Ратовима дијадоха. Након Антипатерове смрти (319. п. н. е.) избио је Други рат дијадоха након кога је Грчка припала његовом сину Касандру. Касандру ће Грчку преузети Антигон Једнооки. У склопу Антигонове државе Грчка остаје до 301. године п. н. е. тј. до његовог пораза у бици код Ипса од стране четврте коалиције. Уседио је период борби за превласт у Македонији између Деметрија Полиоркета, Пира Епирског, Лизимаха и Касандарових синова. Након битке код Курупедиона (281. п. н. е.) Грчка пада под власт Антигонида. У исто време долази до галске инвазије на Балкан. Током владавине Антигона II долази до избијања новог устанка - Хремонидиног рата (267. п. н. е.). Након гушења устанка, Атина губи независност и демократско уређење и престаје бити значајан политички фактор.