Фрескопис припада ранороманичком сликарству и сличан фрескопису који се може наћи у бенедиктанским манастирима, али и са француским фрескама из XII и XIII века. Српски историчар уметности Светозар Радојчић је у фрескопису уочио тематску сличност са деловима "„Летописа Попа Дукљанина“", нарочито са делом о животу Јована Владимира (око 991 — 1016). Најзначајнија фреска у цркви је свакако ктиторска композиција на којој је приказан сам краљ Михаило са моделом цркве и краљевским венцем западног типа, што иде у прилог тези да је потврду краљевског достојанства добио од папе Гргура VII (1073 - 1085). Поред фрескописа, цркву је красила и богата камена орнаментика, која се данас налази у стонском лапидаријуму.