Нови рат са Русијом изазвало је турско мешање у руски сукоб са Шведском (Северни рат). Шведски краљ Карло XII је, након пораза код Полтаве 1709. године, приморан да бежи у Цариград где је навео султана да објави рат Петру Великом и тако се освети за пораз у Великом бечком рату. Петар Велики је у рату поражен и приморан на мир (1712) којим је сачувао Украјину, али је морао да уступи остале територије које је освојио у претходном рату (мир на Пруту). Коначно, Једренским миром из 1713. године окончани су сукоби. Карло је тада већ био у својој земљи. Ратна странка се, међутим, није смиривала. Велики везир Силахдар Али-паша објавио је 1714. године рат Млетачкој републици, а током следеће године освојио је Мореју и тврђаву Суду на Криту. Затим се окренуо против Аустрије са циљем да поврати Угарску. Аустријска реакција била је жестока; заузет је Темишвар (1716), а затим и Београд (1717). Нови везир, Дамад-паша, потписао је мир 1718. године. Пожаревачким миром Аустрија добија Темишварски Банат, западну Влашку, северни део Србије са Београдом и територије у северној Босни. Мир представља највећи успех аустријске дипломатије у сукобима са Турцима. Млетачка република након овог рата престаје да игра значајнију улогу у европској политици.