Ostrov Jersey byl součástí Neustrie se stejným galofranckým obyvatelstvem jako hlavní pevninská část Neustrie. Během vikinských nájezdů původně přešel ostrov Jersey spolu se zbývajícími Normanskými ostrovy a poloostrovem Cotentin (pravděpodobně s oblastí Avranchin v současné Normandii) pod vládu bretaňského vévody, protože francký král nebyl schopný je bránit, nicméně tato teritoria zůstala součástí rouenské arcidiecéze. Vikingové napadali ostrov Jersey během 9. století. V roce 933 rouenský hrabě Vilém I., zvaný "Dlouhý meč", připojil ostrov k pozdějšímu normanskému vévodství, spolu s ostatními Normanskými ostrovy, poloostrovem Cotentin a oblastí Avranchin. Když si Vilémův potomek, Vilém  Dobyvatel, podmanil v roce 1066 Anglii, bylo normanské vévodství a království Anglie spravováno jedním panovníkem. Normanští vévodové vlastnili na ostrově značný majetek a od normanských rodin žijících na jejich statcích se odvíjí mnoho původních frankonormansých jerseyských příjmení. V roce 1204 ztratil anglický král Jan všechna svá území v Normandii ve prospěch francouzského krále Filipa II. Augusta, ale udržel si kontrolu nad ostrovem Jersey a ostatními Normanskými ostrovy.