Fridrich Michal byl falckým polním maršálem, guvernérem Mannhaimu a v roce 1758 se stal polním maršálem Svaté říše římské a vrchním velitelem říšské armády v Sedmileté válce proti pruskému králi Fridrichovi Velikému. Po bitvě u Rossbachu se mu podařilo znovu vybudovat císařskou armádu, za což obdržel velkokříž vojenského řádu Marie Terezie. Na podzim roku 1758 napadl Sasko, zmocnil se pevnosti Sonnenstein a obklíčil Lipsko. Následujícího roku si podmanil Lipsko, Torgau, Wittenberg a Drážďany. Jistil maršála Dauna v bitvě u Maxenu a zvítězil v bitvě u Strehlenu. V roce 1761 rezignoval na své místo a předal císařská vojska polnímu maršálovi Johannovi von Serbelloni. Po Hubertusburském míru Fridrich Michal obdržel generální velení v Čechách a později se stal prezidentem tajné vojenské konference.