Sovietsky zväz dožadujúci sa pomoci prinútil bulharských komunistov k sabotáži a partizánskej vojne na území Nemecka. V krajine postupne narastal vplyv hnutia Protiútok. Jeho členmi boli väčšinou komunisti, ale aj agrárnici a socialisti, členovia krúžku Zvon a iných protivníkov zväzu s Nemeckom. V roku 1942 tieto politické zoskupenia z iniciatívy bulharského komunistu Georgia Dimitrova vytvorili koalíciu Vlasteneckého frontu. Víťazstvo Červenej armády v bitke pri Stalingrade a jej presun na západ vo veľkej miere vplývali na rozvoj Bulharska a hnutia Protiútok. V roku 1943 Bulharská strana práce vytvorila spoločenstvo Národnoosloboditeľskej povstaleckej armády. V septembri o rok neskôr (1944), keď vojská Červenej armády prišli k hraniciam Bulharska, členmi hnutia Protiútok bolo už 30 000 partizánov.