Etter krigen i 1864 måtte det danske monarkiet avstå hertugdømmene Slesvig, Holsten og Lauenburg til Preussen og Østerrike. Slesvig ble administrert av Preussen, Holsten av Østerrike. I 1866 brøt det ut krig mellom de to tyske stormaktene. Preussen vant krigen, og Østerrike måtte avstå fra sin del av bytte fra 1864 ved Prahafreden som ble den prøyssiske provinsen Schleswig-Holstein. Napoleon III av Frankrike fikk imidlertid innsatt en bestemmelse om at innbyggerne i Nordslesvig ved anledning kunne få lov til å stemme over hvorvidt de ville høre til Danmark eller Preussen. Denne paragraf 5 ble etter avtale med Østerrike opphevet av Preussen i 1879. Deretter var det umiddelbart ikke noe håp om en endring av det statlige tilhørsforholdet.