Keramika iz prvega poznoheladskega obdobja je znana iz najdb v jaškastih grobovih v Lerni in naseljih Vorulija in Nihorija (v Meseniji), Ajos Stefanos (v Lakoniji) in Koraku. Švedski arheolog Arne Furumark je razdelil poznoheladsko obdobje na A in B, Oliver Dickinson pa je Furumarkov I B označil kot II A. Nekatera nedavna radiokarbonska datiranja materiala iz Cungize severno od Miken kažejo, da se to prvo zgodnjeheladsko obdobje morda datira v obdobje med 1675/1650 in 1600/1550 pr. n. št., kar je za okoli 100 let prej od sorazmernega datiranja, določenega s keramiko. Do izbruha vulkana na Teri je prav tako prišlo v prvem zgodnjeheladskem obdobju (ali I poznokikladskem in I A poznominojskem obdobju), tj. nekje med 1650 in 1625 pr. n. št.