Round var i Oxford lärjunge till Stubbs och ägnade sig tidigt åt kritisk detaljforskning inom engelsk medeltidshistoria. Genom sin grundlighet och samvetsgrannhet blev han en auktoritet på detta område, i all synnerhet i genealogiska frågor, och han var många år rådgivande åt kronan i mål rörande peerage. Rounds undersökningar publicerades ofta först i arkeologiska eller historiska tidskrifter (särskilt i "The Antiquary" och "English Historical Review"). De betydelsefullaste samlade han i "Feudal England" (1895), "The commune of London" (1899), "Studies in peerage and family history" (1900) och "Peerage and pedigree" (1910). En sammanfattande skildring av anarkin i England under kung Stefans regering ger Round i "" (1892). Samma år väckte han stort uppseende genom ett skarpt och välgrundat angrepp (i "Quarterly Review") på Freemans mindre grundliga metod, slutordet i polemiken härom sade Round i en uppsats, "Mr Freeman and the battle of Hastings", i "Feudal England". Mot otillförlitliga genealogier förde han ett skoningslöst krig. Round utgav bland annat "Ancient charters, royal and private, prior to 1200" (1888).