Frihetstidens industrielle oppsving merket man i relativ liten grad til i Södermanland. Derimot ivret myndighetene for større omlegginger av jordbruket. De store endringene her kom imidlertid først med 1840-tallets mere rasjonelle drift. Kirkegodsets økte utbredelse påvirket landsbyutviklingen i landskapet. Södermanland hadde tidligere hatt en svakere landsbyutvikling sammenlignet med det øvrige Mälardalen, men nå ble mange underliggende landsbyer dratt direkte inn i driften av kirkens jordbruksområder, som i stor grad fikk fordelene av stordrift. Et spesielt sterkt samholdsmiljø ble dannet ved tettere befolkning og økt bebyggelse. Man kan se det som jordbrukets motstykke til de mange små industrisamfunnene som vokste fram på landsbygda. Statssystemet vokste fram.