I 1861 fik han af den bekendte patriot H.D. Kloppenborg i Københoved en stærk opfordring til at søge det ledige Rødding-Skrave Sognekald, og i juni samme år blev han kaldet til dette embede, der bragte ham i nøje forbindelse med den første danske folkehøjskole. Det lovende arbejde, han havde begyndt i Røddingegnen, blev dog snart truet med afbrydelse, da den ulykkelige krig udbrød, og 1867, da man krævede edsaflæggelse til kongen af Preussen, nedlagde Sveistrup sit embede og flyttede ind i elevboligen på Rødding Højskole. I skolens gymnastiksal og i Kloppenborgs store sal i Københoved holdt han hver søndag en gudelig forsamling, og tillige vedblev han at være præst for mange familier i den egn. Da det blev forbudt sønderjyderne at bringe deres børn til dåb i Vejen Kirke, hjemmedøbte Sveistrup mange danske børn. Men så kom der fra Berlin et forbud imod de danske præsters udførelse af ministerielle forretninger, og end ikke ligtaler måtte de holde.