Současně se také rozhořel boj o prvenství při definování tohoto systému. Ve stejném roce, kdy Thomsen poprvé uveřejnil své pojednání o trojdobé periodizaci anonymně v tisku (1836), vypracoval jeho německý kolega Johann Friedrich Danneil zprávu o vykopávkách u Salzwedelu. V ní také rozdělil rané dějiny lidstva do tří částí. O rok později publikoval Georg Christian Friedrich Lisch studii k chronologickému a etnologickému dělení na předdějinné období a období raných dějin, které roku 1839 pod vlivem Thomsenových myšlenek rozšířil na trojdobou periodizaci. Posléze se mezi Thomsenem a Danneilem rozhořela debata, kdo jako první přišel s tímto systémem, která postupně získala i politický nádech a ne náhodou měla svůj vrchol právě za Německo-dánské války roku 1864. Němečtí archeologové Hugo Mötefindt a Gustaf Kossinna například poukazovali na to, že zatímco Danneil aktivně prováděl výzkum v terénu, soustředil se Thomsen pouze na vyhodnocování sbírek od svých kolegů.