Snart därefter upphörde dock Scipios verksamhet med Görvälns stuteri. Ett hinder var kriget mellan Sigismund och hertig Karl 1598. Då tjänstgjorde Scipio de Palma som officer i hertig Karls armé, där han 1599 var ryttmästare. Ryttmästaren var en officersgrad inom det militära i kavalleriet som motsvarade kaptensgrad i andra truppslag. Innan reformen från år 1626 hade kavalleriet varit indelat i fanor, vars chef kallades ryttmästare och infanterienheten kallades fänika. I fredstid bestod en fana av ca 150 ryttare, vid strid normalt av ca 500 ryttare, men de kunde vara ännu fler. Under slutet av medeltiden och ända in på 1600-talet betecknade en fänika (eller "fännika", tyska: "Fähnlein, liten fana") en avdelning fotfolk som följde en fana, där dess styrka sällan överskred 500 man. Ett regemente var ett antal fänikor som förenades.