Најранији владар је био неаријски владар Махиранга, а следио га је низ владара, које је уклонио Нарака успоставивши своју династију. Средњовековним Асамом владале су многе династије, а најпознатија је била династија Варман (350-650). Друге династије које су владале подручјем припадале су индо-тибетанским групама. Династија Ахом је владала готово 600 година (1228—1826. ). Бројни муслимански владари, упадима и инвазијама нису успели да успоставе контролу у Асамау, све до доласка Британаца. Најуспешнију инвазију је предузео Мир Џумла, гувернер од Могула Аурангзеба, који је успео да закратко заузме престолницу Асама (1662—1663). Није могао да се одупре герилским нападима, па је напустио Асам. Унутрашње проблеме Асама и краљевске куће искористио је бурмански владар Ава и извршио је инвазију Асама и поставио је марионетског краља 1821. Пошто су Бурманци дошли близу подручја Британске источноиндијске компаније, уследио је Први англо-бурмански рат. Рат је завршио 1826., а Британска источноиндијска компанија је преузела контролу над Асамом. Асам је постао део Британске Индије и то провинције Бенгалско Председништво. Асам је од 1905. до 1912. био одвојена провинција. У доба независности Индије 1947. Асам се састојао од бившег Ахомског краљевства и део је припао Индији, а део Пакистану. Од Асама је после независности настао данашњи Асам и шсет других држава: Аруначал Прадеш, Нагаланд, Мизорам, Мегалаја, Манипур и Трипура. Током 1980-их у Асаму долази до покрета за идентификацију и депортацију странаца, првенствено због оптужби да се због људи из Бангладеша мења демографска слика. Појавиле су се многе милитантне групе дуж етничких линија током осамдесетих, па је војска интервенисала, а рат ниског интензитета наставио се више од десет година, без изгледа да се прекине.