Пошто је 1512. прекинуо примирје са Угарском, босански санџак "Фериз-бег" освојио је Сребреничку бановину, прекинувши одбрамбену линију коју је 1464. успоставио Матија Корвин. Отада су турски упади у Хрватску постали чешћи. Босански санџакбег "Јунуз-ага", враћајући се са провале у Крањску, продро је 1513. у област између Купе и Уне, али је поражен од хрватских трупа бана Ивана Бериславића у боју код Дубице. У боју код Новиграда 1515. Турци су поразили војску бана Бериславића, и поново безуспешно напали Јајце појачавајући стално притисак у том правцу. Покушај бана Бериславића да 1518. отклони ту опасност, претрпео је неуспех. Јајачка бановина, уз велике напоре, једва је одолевала веома јаким и упорним турским нападима. Половином 1519. турске снаге из Босне појачале су притисак и на јужну Хрватску и Далмацију. У освајању Београда и Шапца 1521. учествовало је и 6-7.000 турских ратника из Босне под командом босанског санџака Бали-бега Јахјапашића, који је за заслуге у тим борбама именован првим београдским заповедником, а дотадашњи смедеревски санџакбег Хусрев преузео је његов положај у Босни.