Hans Friederich von Levetzow trådte i dansk militærtjeneste, avancerede til general og hædredes med gehejmerådstitlen og det hvide bånd. Han erhvervede de nørrejyske gårde Oksholm, Nørre-Elkjær og Store Restrup og blev 26. april 1670 naturaliseret som dansk adelsmand. Blandt hans sønner skal nævnes generalløjtnant og hvid ridder Theodosius von Levetzow til Oxholm og Bygholm (1665-1719), der ved Wismar og Slaget ved Gadebusch viste sig som en tapper og energisk fører, og generalløjtnant, gehejmekonferensråd og blå ridder Christian Frederik von Levetzau til Restrup, Torstedlund, Åstrup, Overklit, Albæk, Rugård og Ørslev Kloster (1682-1756), som ligeledes kæmpede med hæder i Slaget ved Gadebusch og i de følgende felttog. Sidstnævnte blev ved patent af 31. marts 1751 optaget i lensgrevelig stand, men ville ikke oprette noget grevskab, for at dette ikke, da han var barnløs, skulle hjemfalde til kongen. Af de 5 førstnævnte gårde oprettede han 12. marts 1756 Stamhuset Restrup (se også Raben, Reedtz og Rosenkrantz). Den ældste af disse brødre var fader til justitiarius i Højesteret, gehejmeråd, kammerherre og hvid ridder Hans Frederik von Levetzau til Oxholm, Bygholm og Ålegård (1711-1763), som atter blev fader til den barnløse stiftamtmand, først i Ribe Stift, senere i Aalborg Stift, gehejmekonferensråd, kammerherre og hvid ridder Theodosius von Levetzau (1742-1817) og til landdrost i Pinneberg, gehejmekonferensråd, kammerherre og hvid ridder Albrecht Philip von Levetzau (1744-1817), der som stiftamtmand og generaltolddirektør i Akershus Stift indlagde sig megen fortjeneste. Han var fader til generalmajor, kammerherre Hans Frederik Hannibal von Levetzau (1777-1861), der ikke efterlod sønner, til overhofmarskal, kammerherre Joachim Godsche von Levetzau (1782-1859), som 1839-50 var chef for Det kgl. Teater, og til stempelpapirforvalter, kammerherre Theodosius Finecke von Levetzau (1785-1850). De to sidstnævnte brødres afkom blomstrer i Tyskland.