Бугарска, као потенцијални корисник пакта Молотов-Рибентроп у августу 1939. године, такмичила се са другим таквим нацијама да стекне наклоност нацистичке Немачке гестовима примене антисемитских закона. Бугарска је била економски зависна од Немачке, при чему је 65% трговине Бугарске 1939. године отпадало на Немачку, а војно је била повезана уговором о оружју. Бугарски екстремни националисти су лобирали за повратак на проширене границе Санстефанског споразума 1878. године. 7. септембра 1940. године Јужна Добруја, изгубљена у корист Румуније према Букурештанском уговору из 1913, враћена је бугарској управи Крајовским уговором, формулисаним под немачким притиском. Закон о држављанству уследио је 21. новембра 1940. године, којим је бугарско држављанство прешло на становнике припојене територије, укључујући око 500 Јевреја, заједно са територијама Рома, Грка, Турака и Румуна.