Тај обимни хуманистички и хуманитарни рад био је прекинут у годинама два Балканска рата и Првог светског рата. Прва послератна седница Ложе у границама новостворене Југославије и даље под именом "Србија" одржана је 12. новембра 1919. године. На пољу доброчинства резултати су били разноврсни и многобројни. Подржаване су честе хуманитарне акције. Додељивана је редовна новчана помоћ Јеврејској читаоници и Јеврејском гимнастичком друштву у Београду. Новчано је помогнуто зидање зграде Јеврејског дома и ашкенаског темпла-синагоге. После смрти њеног дугогодишњег председника Соломона Алкалаја основан је добротворни фонд под његовим именом од прилога чланова Ложе. Изван Београда новчано је помаган рад Јеврејске болнице у Суботици. А чланови Ложе Србија узели су видног учешћа у акцији социјалног помагања сиромашних битољских Јевреја. Сакупљани су и прилози за ционистичку фондацију Керен Хајесод, која је помагала живот Јевреја у Палестини. Прилозима чланова омогућена је и запажена изложба великог београдског јеврејског сликара Леона Коена. Њени имућни чланови реализовали су у највећој мери план откупа и сабирања Коенових слика за колекцију која је требало да остане у трајном поседу Београда и београдског јеврејства. Споменик погинулим јеврејским ратницима у српским отаџбинским ратовима (Балканским и Првом светском) на јеврејском гробљу у Београду, подигнут је 1927. године претежно захваљујући новчаним доприносима чланова Бнеи Брита.