Počátkem dubna 1426 stál Jan Roháč v čele výpravy, která oblehla Lipé. Od útoku na město sice upustil, vzápětí však vypálil Benešov nad Ploučnicí a obsadil Bělou pod Bezdězem. Krátce na to vyrazil k Mladé Boleslavi, kde se údajně 5. května konala porada husitských velitelů. Po dohodnutí strategie pro následující vojenskou intervenci sirotci a ostatní přítomné sbory vytáhly k Mimoni, kterou vypálily. Příštím cílem husitů se stalo Lipé, jehož posádka se bez odporu vzdala sotva k městu dorazily nové orebsko–sirotčí oddíly shromážděné u Starého Bydžova (19. května). Při dalším tažení se spojené husitské vojsko zmocnilo Třebenic, Krupky a Teplic a zamířilo k Ústí nad Labem. Ačkoliv při následujících událostech není Jan Roháč nikde výslovně jmenován, je pravděpodobné, že ještě stále zastával funkci správce sirotčí obce a společně s Kunešem z Bělovic velel orebsko–sirotčí formaci při obležení města i v následujícím střetnutí s oddíly shromážděnými v Míšeňsku (16. června 1426). Po bitvě u Ústí nad Labem sirotčí polní obec vytvořila pevnou mocenskou formaci z jejíhož velení byl Jan Roháč postupně vytlačen a nadále zastával pouze funkci hejtmana v Čáslavi. Poblíž tohoto města získal některé pozemkové državy pražské metropolitní kapituly a nejspíš ještě v roce 1426 začal poblíž vsi Chlístovice s výstavbou své soukromé rezidence, kterou pojmenoval Sion. Podle některých zpráv měl Jan Roháč v březnu 1427 lstivým jednáním zmařit jednání mezi pražany a vojsky sirotků a táborů, informace se však patrně nezakládá na reálném základě. Jiné nespolehlivé prameny uvádí, že právě v této době měl vojensky ohrožovat Jihlavu. Téhož roku je v "Městských knihách pražských" poprvé doložen s predikátem z Tehova (...urozený pan Roháč "allias de Tehow").