Scipio de Palma blev överste i Karl IX:s armé 1605. Slaget vid Kirkholm (på lettiska Salaspils) var ett fältslag som stod mellan Sverige och Polen-Litauen under andra polska kriget den 27 september 1605 (enligt den gamla kalendern, den julianska kalendern, som vid denna tid användes i Sverige var det den 17 september 1605). Svenska armén led ett av sina svåraste nederlag genom tiderna vid detta slag mot en polsk litauisk ryttarhär. Staden Salaspils är känd för slaget vid Kirkholm, då den svenska armén under befäl av Karl IX led ett av sina svåraste nederlag genom tiderna mot en polsk-litauisk ryttarhär om cirka 4 000 man vars stomme utgjordes av lansbeväpnade bevingade husarer. Den nära 12 000 man starka svenska hären förlorade bortåt 7 500 man, vilket är jämförbart med förlusterna i slaget vid Poltava 1709. Sett till förlusterna av härens totala antal är förlusterna vid Kirkholm avsevärt större än de vid Poltava. Hären bestod av 3 600 man och stommen utgjordes av lansbeväpnade bevingade husarer. Svenskarna, den svenska armén, hade omkring 11 000 man under ledning av hertig Karl (senare Karl IX) och mötte 3 400 polska soldater ledda av den lettiske (polske) generalen fälthetmannen Jan Karol Chodkiewicz (1560-1621). Chodkiewicz blev 1601 litauisk fälthetman och från 1605 blev han Litauens storhetman.