El 7 de juny de 1336, el cavaller Rudolf Brun substitueix el consell de Zuric per la primera constitució gremial o carta juramentada del 16 de juliol. El mateix Brun es va autoproclamar alcalde vitalici i sota aquesta constitució es va mantenir l'organització política de Zuric fins al 1798. La nit del 23 de febrer del mateix any es va produir un assalt a la ciutat per part d'uns consellers expulsats, que amb ànim de venjança van provar d'assassinar el burgmestre Brun. L'1 de maig de 1350, Zuric passa a formar part de la Confederació Helvètica, en va ser el cinqué cantó. El 1360, el burgmestre Brun mor, segurament enverinat pels seus enemics. De 1386 a 1388 es va produir la Batalla de Sempach, en la qual els confederats es van enfrontar altra vegada amb els Habsburg. El 1474 va seguir la Guerra de Borgonya contra Berna, en la qual Carles I de Borgonya és derrotat. Els confederats van ser vençuts el 1515 a la Batalla de Marignano, al nord de Milà, el que significa la fi de l'expansió confederada.