Végül az a döntés született, hogy a Japán Birodalom nem Szibéria elfoglalásával fogja biztosítani a nélkülözhetetlen nyersanyagokat az ipar számára, hanem inkább Délkelet-Ázsia lesz a fő célpont. Ezek után 1941. április 13-án megkötötték a szovjet–japán megnemtámadási egyezményt, amely hasonló volt, mint a Molotov–Ribbentrop-paktum. Később, amikor a németek megtámadták a Szovjetuniót, a japán kormány jelentős ideig fontolgatta a szerződés megszegését és Szibéria lerohanását. Azonban a halhin-goli csata tapasztalatai és a délkeleti terjeszkedést sürgető lobbi megerősödése miatt végül nem üzentek hadat. Így Sztálin a Távol-Keleten lekötött csapatokat átdobhatta Moszkva alá, amely nagy segítségére volt a moszkvai csata megnyerésében. 1945. augusztus 9-én végül a Szovjetunió megszegte a megállapodást, és egy órával a hadüzenet után elkezdte Mandzsúria megszállását, melyet végül tizenkét nap alatt be is fejezett.