Са друге стране, неки историчари тврде да слом Варшавског устанка не лежи у претпоставци да је Стаљин наредио прекид офанзивних дејстава Црвене армије већ у чињеници да је устанак почео раније и без договора са Армијом Крајовом, да о устанку није обавештена совјетска страна до почетка истог, да су совјетске трупе биле исцрпљене после жестоких борби и да је сама Операција Багратион која је претходила устанку зауставила совјетске трупе ради попуне и одмора. Чињеница је и да су совјетске трупе покушале да у ходу заузму Варшаву али нису имале снаге за то. Код Радзмина немачки 39. тенковски корпус је потпуно разбио 2. тенковску армију 1. Белоруског фронта. Немачке снаге су биле исувише добро утврђене да би се разбиле у ходу тако да су даље операције совјетске војске одложене док се није припремио план операције ослобађања Варшаве.