Vuonna 1934 Kaloniemi siirtyi Lahteen, jossa hän toimi Lahden lyseon voimistelun, urheilun ja terveysopin lehtorina. Ura järjestötoiminnassa, erityisesti hiihtourheilun parissa, jatkui Lahteen siirtymisen jälkeen. Suomen Hiihtoliiton johtavissa luottamustehtävissä Kaloniemi ehti toimia 27 vuotta, samoin kuin kouluttajana, tuomarina ja suomalaisten kilpahiihtojoukkueiden johtajana, kuten Garmisch-Partenkirchenin, St. Moritzin ja Oslon talviolympialaisissa sekä lukuisten MM-hiihtojen Suomen hiihtojoukkueen johtajana. Kaloniemi työskenteli ajoittain myös urheilutoimittajana ja oli selostamassa urheilukilpailuja. Hän aloitti Suomen Hiihtoliiton vuosikirjan toimittamisen 1930-luvulla ja laati liiton kilpailusäännöt ja hiihtomerkkijärjestelmän perusteet. Opintomatkoja ulkomaille Kaloniemi teki jo 1920-luvulta alkaen ja edusti Suomea useissa hiihdon kansainvälisissä kongresseissa. Hän osallistui aktiivisti Salpausselän kisojen järjestelyihin. Hän toimi vuosina 1941–1942 ja 1956–1961 kisojen järjestelyvastuussa. Hiihdon maailmanmestaruuskisoissa 1958, jotka järjestettiin Lahdessa, hän oli järjestelytoimikunnan puheenjohtaja. Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana Kaloniemi toimi yli kymmenen vuotta, vuodesta 1942 vuoteen 1954, jolloin häntä seurasi tehtävässä Akseli Kaskela.