Пред сам Балкански рат банка, по идеји Савчића, набавља пловне објекте, багере и шлепове, са којима отпочиње рад на вађењу и продаји песка и шљунка. Такође, Банка почиње експлоатацију шума на планини Тари, а купује и земљиште у Кнез Михаиловој улици број 26, где ће 1913. године изградити палату, у коју ће се пред сам рат сместити канцеларије осигуравајућег друштва "Србија" и Прометне банке. Њени пројектанти су архитекта Данило Владисављевић и сам Милош Савчић. Зграда је у приземљу имала трговачке радње, што је одговарало карактеру трговачке Кнез Михаилове улице, на првом спрату су биле просторије Прометне банке, а на другом Осигуравајућег друштва "Србија". По својим архитектонским особеностима зграда Прометне банке припада стилу сецесије. У исто време Банка ће купити велико земљиште звано "Краљева пивара". Поред других послова Банка у том периоду оснива и финансира грађевински одељак ствара, као засебно акционарско друштво, 1909. године фабрику стакла за прозоре у Костолцу.