Главно Гилдино дело, "О пропасти и освајању Британије и плачном прекору краљевима, првацима и свештеницима" (), је проповед у стодесет кратких поглавља у којој се осуђују дела ауторових савременика, световњака и свештеника. Први део, Историја (); 1-26 поглавље) састоји се од Гилдиног увода и кратког излагања о римској Британији од римског освајања у доба принципата све до Гилдиног времена. Описао је дела Римљана и жалбе Брита који су, на крају, упутили римској војсци, која се повукла у Галију, последњу молбу за помоћ. Гилда је своје сународнике Брите корио због њихових грехова, али је и хвалио јунаке попут Амброзија Аурелијана кога је први поменуо као вођу отпора надолазећим Саксонцима. Под вођством Амброзија Аурелијана, удружени Брити су потукли Саксонце у бици на Бадонском горју. Сам Гилда пише да је рођен у години ове битке, што је и једини аутобиографски податак у његовој историји. Овај окршај се не може прецизно датовати. Узима се да се битка одиграла негде између 494. и 516. године. У каснојој традицији, победа над Саксонима на Бадонском горју се приписује краљу Артуру.