Simseks holdning til det armenske folkemord blev genstand for debat under valgkampen ved kommunalvalget 2013. Her blev han i debatindlæg i to aviser beskyldt for at være folkemordsbenægter, fordi han tilbage i 2006 i Jyllands-Posten havde omtalt det armenske folkemord som ”det påståede folkemord”. Simsek svarede med et læserbrev i Aarhus Stiftstidende, hvor han skrev: ”"Jeg er personligt ikke i tvivl om, at der fandt grusomme ting sted, og at begivenhederne i 1915-17 kan karakteriseres som et folkemord"”. Samtidig understregede han, at det var historikere, der bør afgøre den slags spørgsmål, og ikke politikere. Matthias Bjørnlund, historiker og forfatter til "Det armenske folkedrab: Fra begyndelsen til enden" udtalte efterfølgende til Kristeligt Dagblad, at det ikke var det klare svar, man kunne ønske sig. "Han siger på sin vis, at det er et folkedrab, men efterlader også et smuthul. Jeg synes, det er fjollet", sagde Matthias Bjørnlund med henvisning til formuleringen, at begivenhederne kan karakteriseres som et folkemord og dermed ikke nødvendigvis er folkemord. Historiker og lektor Karsten Fledelius fra Københavns Universitet, som forsker i Tyrkiet, mente omvendt, at Simsek med udtalelsen gik meget langt i retning af en anerkendelse af folkedrabet, og at det var vigtigt, at en tyrkiskfødt politiker uden omsvøb vedkendte, at der skete ganske forfærdelige og uantagelige ting fra 1915 til 1917. Ph.d., historiker og seniorforsker Cecilie Felicia Stokholm Banke fra Dansk Institut for Internationale Studier nævnte, at Simseks udsagn stemte overens med den officielle danske holdning gennem mange år, og mindede om, at daværende udenrigsminister Per Stig Møller i 2008 sagde, at historikerne og ikke regeringen måtte tage stilling til, om armenierne blev udsat for et folkedrab.