Услед нагле економске трансформације и стабилне политичке сцене, Кувајт је прва држава у Заливу која добија независност од Британије, 19. јуна 1961. године. Ирак се гласно противи овој независности тврдећи да је Кувајт саставни део територије Ирака. Али под претњом Британије, Ирак не испуњава своје претње о нападу на Кувајт. Услед политичких збивања на Арапском полуострву, претње Ирана Кувајту, као и Ирачко-ирански рат, Кувајт из нужности стаје на страну Ирака. Након осмогодишњег рата између Ирака и Ирана и огромних губитака на обема страна, равнодушности грађана, Садам Хусеин користи прилику и окупира Кувајт. Ову окупацију Кувајта, Хусеин је образложио тиме да је Кувајт интегрални део Ирака и да нафтне резерве Кувајта припадају Ираку. Одлуком Савета безбедности, колација од 34 нације на челу са САД, започиње ослобађање Кувајта. Након шест недеља ратовања, ирачке снаге бивају приморане да се повуку из Кувајта. Током повлачења, фебруара 1991. године, ирачка војска бомбардује нафтне изворе и нафтна поља и тиме уништава велике количине непрерађене нафте. Било је потребно девет месеци да се пожари на свим запаљеним нафтним пољима угасе и цена потпуне реконструкције нафтне инфраструктуре је коштало пет милијарди америчких долара. Данас независним Кувајтом влада емир Сабах IV ел Ахмед ел Џабир ел Сабах.