Теорије неретко одражавају погледе историчара на различите културне, политичке и економске проблеме њиховог времена. Гибонова критика хришћанства одаје вредности Доба просвећености, а идеје о опадању ратничких вредности неки тумаче као опомену тада растућој Британској империји. У 19. веку и социјалистички теоретичари и њихови противници су истицали декаденцију друштва као и остале политичке проблеме. Данас су пак питања заштите животне средине доминантна па се у том погледу анализирају утицаји на природну средину, али и удари епидемија на становништво. Археолог Дејвид Кејс (David Keys) је упозорио на последице ерупцију вулкана Кракатау у Индонезији из 535. на глобалном нивоу пошто нпр. извори попут Прокопија из Цезареје сведоче о неуобичајним климатским одликама у току 535. и 536. године (Климатска промена 535-536). Идеје о трансформацији без изразите кризе одражавају постмодернистичке традиције које одбијају традиционалистичку периодизацију историје. Новина је покушај да се поједини проблеми римског друштва уоче и интерпретирају нпр Јувеналова "Десета сатира", настала почетком 2. века, на врхунцу римске моћи, критикује опсесију простог народа „хлебом и играма“ и владаре који само гледају како да је намире.