Самовоља мађарских племића у време Владислава Јагела (1490-1516) ометала је значајније акције против све моћнијих Турака. За крсташки рат кога је 1514. године папа објавио против Турака јавило се мноштво мађарских сељака, али су се племићи окренули против њих уместо да ратују против Турака. Тако је дошло до великог сељачког устанка. Устанике је предводио Доже Ђерђ. Ратовима изнурена Мађарска била је неспособна да се одупре нападу најмоћнијег турског султана у историји, Сулејмана II Величанственог. Београд и Шабац освојени су 1521. године. Након освајања Београда, Сулејману није било тешко да са великим снагама продре у Мађарску. Битка код Мохача (29. август 1526. године) означила је крај државне независности Мађарске. Од тада се борбе на овом простору називају османско-хабзбуршким сукобима.