En kombination af strategisk vildledning og dygtig administration gjorde det muligt for Marlborough at opnå sit mål. Efter at have tilbagelagt ca. 400 km på fem uger tildelte Marlborough sammen med Prins Eugen af Savoyen de fransk-bayerske styrker et knusende nederlag i Slaget ved Blenheim den 13. august 1704. Hele felttoget, som historikeren John Lynn beskriver som et af de bedste eksempler på manøvrekrigsførsel før Napoleon, var forbilledligt i planlægning, logistik og taktik. Resultatet førte til en ændring af krigens gang. Bayern og Köln blev tvunget ud af krigen, og Ludvig 14. håb om en hurtig sejr blev knust. Felttoget fortsatte med erobringen af Landau ved Rhinen fulgt af Trier og Trarbach ved Mosel. Med disse sejre stod Marlborough nu som tidens dygtigste soldat. Selv tory-partiet, som havde erklæret, at hvis han led nederlag, ville de "flå ham i småstykker som hunde efter en hare", kunne ikke helt holde deres patriotiske beundring tilbage.