Императора Николаја Првог је наслиједио његов син Александар II Николајевич који је спровео тзв. велике реформе (укидање кметства, финансијску, школску, управну, судску и војну реформу). Убијен је у терористичком нападу 1881. На престо је дошао његов син Александар III Александрович за чије вријеме Руска Империја није водила ниједан рат. Остао је запамћен као „Александар Миротворац“. Спровео је конзервативне контрареформе тј. ревизију либералних реформи његовог оца. Умро је 1894, а наслиједио га је његов син Николај II Александрович. За његово вријеме је избила Руска револуција (1905), донесен је први руски устав (1906) и започет Први свјетски рат (1914). Одрекао се престола у своје име и у име сина јединца Алексеја Николајевича током Фебруарске револуције (1917). Његов брат Михаил Александрович није желио прихватити престо док год Уставотворна скупштина не одлучи о будућем облику владавине. Тиме је окончана руска монархија, а власт је преузела Привремена влада која је управљала земљом до бољшевичке Октобарске револуције.