Први кипарски краљ из династије Лизињан био је Ги. Њега је наследио брат Амалрик. Амалрикова смрт 1205. године означила је краљ уније Јерусалима и Кипра. На јерусалимском престолу наследио га је Јован од Бријена, муж Марије од Монферата (Конрадове ћерке), а на кипарском престолу син Иго I. Иго је оженио своју рођаку, Алису од Шампање, ћерку Изабеле и Хенрија од Шампање. Имали су троје деце. Син Хенри наследио га је на престолу 1218. године. Пошто је био малолетан, државом је управљао његов ујак Јован од Ибелина, господар Бејрута. Хенри је 1225. године крунисан за краља у Никозији. Имао је осам година. На круну је пртендова и Фридрих II, цар Светог римског царства и краљ Јерусалима. Избио је Ломбардски рат који је окончан 1242. године победом коалиције супротстављене немачком цару. У рату је учествовао и Симон V Монфорт који ће касније у Енглеској предводити Баронски рат. Хенри је 1246. године постао регент Јерусалима у име малолетног Фридриховог сина Конрада IV. Женио се три пута и имао је само једног сина, Ига II. Иго га је 1253. године наследио на кипарском престолу. Умро је 1267. године. Његова смрт означила је крај владавине главног огранка Лизињана над Кипром.