Az eltérő társadalmi berendezkedésű muszlim országok (parlamentáris köztársaság, iszlám köztársaság, monarchia) polgáraiban már a huszadik század vége óta folyamatosan erősödik az identitástudat a magán és közéletben egyaránt. Többen gyakorolják vallásukat, a nők büszkén öltenek hagyományos öltözetet. Erősödik az igény az iszlám vallási törvény, a saría által szabályozott társadalomra is. Ugyanakkor a 2010-2011-es tunéziai, egyiptomi, libanoni események rávilágítanak arra, hogy a demokratizálódási folyamatoknak, és a nyugati típusú forradalmaknak sem gátja az iszlám vallás. Az ezredforduló második évtizedének elején még nyitott kérdés, hogy ezek a forradalmak a társadalom fejlődését szolgálják-e, vagy utat nyitnak az iszlamizmus, esetleg annak radikálisabb, szélsőséges formái felé.