A Mohács utáni belháború idején Brassó az osztrákok mellé pártolt. 1529 elején az akkor még Ferdinánd-párti Petru Rareș moldvai fejedelem, aki ki akarta terjeszteni uralmát Erdélyben, hadseregével Brassó alá vonult, de tárgyalások után megkímélte a várost és elhagyta a Barcaságot. Néhány hónapra rá Petru Rareș átállt Szapolyai és a törökök pártjára, és moldvai csapatok élén visszatért Erdélybe, hogy megütközzön Ferdinánddal és megbüntesse a császárpárti szászokat. A földvári csatában döntő győzelmet aratott a magyar–szász–osztrák sereg felett, majd felégette a földeket és a falvakat, de Brassót nem tudta bevenni, és a város továbbra sem állt át a törökök pártjára. Októberben Petru Rareș ismét Brassó alá vonult, felprédálta a Barcaságot, azonban a városerőd megint csak ellenállt az ostromnak. November 3-án, látva kilátástalan helyzetüket, a brassóiak feladták a várat és kegyelmet kértek. Később Szapolyai a moldvaiak dúlására hivatkozva három évre felmentette a polgárokat az adók fizetése alól.