Четврти крсташки рат додатно је пореметио верску равнотежу у Угарској. Оснивањем Латинске патријаршије у Цариграду ослабљене су везе између Васељенске патријаршије и православне цркве у Угарској. Православном митрополијом и њеним епископијама постепено је овладала друга (католичка) архиепископија у Угарској са седиштем у Калочи. Грчки манастири који су током 11. века ницали, током 13. века су напуштани и предавани католичким монашким редовима. Наставак политике прозелитизма према „шизматицима“ и паганима манифестован је и оснивањем мисионарске епископије за куманска племена (1227) која су тада господарила облашћу између Карпата и реке Дон. Један од њених задатака било је и умањивање утицаја свештеника грчког обреда који су живели међу Власима.