1949 augusztusában a Szovjetunió sikeres kísérleti atomrobbantást hajtott végre, véget vetve ezzel az amerikai nukleáris fölénynek. A mindkét felet teljes pusztulással fenyegető atomháború helyett a két szuperhatalom „hidegháborút” vívott egymás ellen, a propaganda és titkosszolgálati akciók mellett korlátozott, hagyományos jellegű konfliktusokba bocsátkozott a perifériákon, mint Koreában vagy Vietnámban. Az 1950-es évek elején Amerikában kommunistaellenes hisztéria és boszorkányüldözés uralkodott el, melynek Joseph Raymond McCarthy szenátor volt a fő vezéregyénisége. Az amerikai technológiai fölény illúzióját 1957-ben az első műhold, a szovjet Szputnyik felbocsátása törte darabokra. Az űrbeli technológiai verseny következő csapása Jurij Gagarin űrrepülése volt, ám a helyzetet kiegyenlítette, hogy az Apollo-program keretében az Egyesült Államoknak 1969-ben sikerült először embert küldenie a Holdra. A közvélemény és a kormányzat tartott attól, hogy lemaradnak a technológiai versenyben, ezért jelentős támogatásban részesítették a természettudományos oktatást és kutatást.