Naopak rozdíl představuje stav společnosti a liberální demokracie v daných zemích. Zatím, co v České republice je liberální demokracie upevněna pravděpodobně nejpevněji (navzdory dílčím kontroverzím zejména okolo druhé vlády Andreje Babiše), a to především díky osobnosti Václava Havla a díky demokratickým tradicím z období před rokem 1938, v případě Polska a Maďarska dochází zejména po roce 2010 k postupnému vzestupu autoritativního způsobu vlády (v Polsku je reprezentantem tohoto způsobu vlády strana Právo a spravedlnost a její lídr Jarosław Kaczyński a v Maďarsku strana FIDES a premiér Viktor Orbán). V těchto státech tak dochází k ohrožení demokracie (příkladem je ovládnutí veřejnoprávních médií vládnoucími stranami). Stav demokracie a společnosti na Slovensku je ovlivněn kontroverzním obdobím vlády Vladimíra Mečiara v letech 1993 - 1998, které mělo autoritářské prvky a obdobím kontroverzní vlády Roberta Fica v letech 2006 - 2010 a 2012 - 2018, které bylo ukončeno mohutnými demonstracemi po vraždě novináře Jána Kuciaka a Martiny Kušnírové mafií s kontakty na vedení státu.