Saksalainen ritarikunta valloitti Baltian 1100-1200-luvulla, ja ensimmäinen maininta Grobiņasta on vuodelta 1253. Noin vuonna 1263, Durben taistelun jälkeisen kuurilaisten kapinan aikana, Liivinmaan ritarikunta hyökkäsi Grobiņaan ja poltti alueella olleen kuurilaisten puulinnoituksen. Grobiņan polttivat uudelleen ruotsalaiset vuonna 1659 Pohjan sodan aikana. Vuonna 1660 Kuurinmaan herttua Jakob Kettler muutti väliaikaisesti Grobiņaan, koska sota oli raunioittanut Jelgavan. Hänen poikansa ja seuraajansa Friedrich Kasimir Kettler antoi Grobiņalle kaupunginoikeudet vuonna 1695, ja kaupunki sai oman vaakunan kaksi vuotta myöhemmin. Rutto kylvi tuhoa kaupungissa 1700-luvulla.