Venäjän tappio Japania vastaan käydyssä sodassa ja vallankumous vuonna 1905 ja herättivät Keski-Aasialaisten vastarintaliikkeiden toiveita siitä, että Venäjän valta voidaan kukistaa. Vallankumouksen seurauksena Venäjä lupasi demokraattisia uudistuksia, mutta niitä ei koskaan tullut vaan autoritaarinen hallinto palautettiin seuraavien kymmenen vuoden aikana. Keski-Aasiassa väestön tyytymättömuus räjähti käsiin, kun Venäjä päätti ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1916 peruuttaa asetuksen, jolla keskiaasialaiset oli vapautettu asevelvollisuudesta. Tilanne johti Basmatšin kapinana tunnettuun venäläisvastaiseen liikkeeseen, joka aiheutti levottomuutta Kazakstanissa, Uzbekistanissa ja Kirgisiassa. Venäjän vallankumous vuonna 1917 ja Neuvostoliiton muodostaminen lietsoi levottomuuksia entisestään. Neuvostoliiton hallinnosta syrjäytettiin keskiaasialaisten kansojen edustus ja Kokandissa perustettiin oma autonominen hallinto, minkä puna-armeijan joukot kukistivat. Tämä provosoi Basmatšin kapinaa entisestään. Basmatšin sissitaistelijat Neuvostoliiton hallintoa Keski-Aasiassa vuosikymmenen ajan, kunnes Venäjän sisällissodan jälkeen kapina saatiin kukistettua.