Dober glas o švicarski gardi je prišel tudi na ušesa papeža Siksta IV., ki je leta 1497 s Konfederacijo kantonov sklenil pogodbo o najemu švicarskih vojakov, v Vatikanu pa je za ta namen postavil vojašnico. Pogodbo je obnovil papež Inocenc VIII.. Med t. i. italijanskimi vojnami so bili švicarski vojaki stalnica na bojišču, bojevali so se na strani vseh udeležencev v spopadu. O njihovi sposobnosti se je na lastne oči prepričal tudi kardinal Giuliano della Rovere, bodoči Papež Julij II., in ko je leta 1503 postal papež, je Konfederacijo kantonov vprašal za stalno namestitev 200 najemnikov v Vatikanu. Prošnja je bila ugodena in 22. januarja 1506 je v Vatikan prišlo prvih 150 vojakov od skupaj 200.