maja 1566 je Sulejman Veličastni z eno največjih vojsk, ki jim je kdaj poveljeval v 46 letih vladanja, napadel Habsburško Ogrsko. Ko je 27. junija dosegel Beograd, je na srečanju z Ivanom Sigismundom Zapoljo izvedel, da je hrvaško-ogrski plemič in hrvaški ban Nikola IV. Zrinski napadel osmansko vojaško taborišče pri Siklósu. Sulejman I. je odpovedal napad na Eger in krenil proti trdnjavi Nikole IV. Zrinskega v Sigetu. Obleganje Sigeta je trajalo od 2. avgusta do 7. septembra in zahtevalo 25.000 žrtev. Padlo je tudi skoraj vseh 2.300 branilcev trdnjave. Sulejman je med obleganjem zaradi starosti in bolezni umrl.