O osudu Srbska se rozhodlo v Dardanelách. Dokud probíhala britská invaze – Bitva o Gallipoli, Bulharsko se neodvažovalo zaútočit na Srbsko, spíše se očekávala pomoc Řecka a Rumunska. Když bylo zřejmé, že britský útok na Gallipoli ztrácí dech, situace na balkánském bojišti se náhle změnila. Německé vrchní velitelství usoudilo, že chce-li účinně pomáhat svému spojenci Turecku, musí být bagdádská dráha, která vedla Srbskem, průjezdná. Pro rozhodující útok na Srbsko byly shromážděny dvě rakousko-uherské armády a armáda bulharská, celkem 682 tisíc vojáků, což byla proti Srbům trojnásobná přesila. Bulharský útok byl veden údolím Moravy a rakousko-uherské vojsko zaútočilo na Bělehrad. Do čela vojsk byl jmenován německý generál von Mackensen. Útok na Srbsko začal 6. října 1915. Bitva o Bělehrad byla neskutečně surová, nicméně avšak ani s pomocí britského a francouzského dělostřelectva Srbové neměli proti tak obrovské přesile žádnou šanci. Bulharské vojsko 16. října 1915 obsadilo údolí řeky Moravy v okolí města Vranje, čímž odřízlo srbskou armádu od soluňského přístavu, kam přicházela vojenská pomoc od zemí Dohody. Přestože boje trvaly dva měsíce, srbská armáda se rozhodla nekapitulovat.