A forradalom 1959. január 1-én győzedelmeskedett, viszont az Egyesült Államok nem nézte jó szemmel, hogy a szigetország irányítását egy nem amerikabarát forradalmár vette át. A Castro vezette forradalmi kormány egyik első lépése a földreform bevezetése volt, azaz minden 1000 hektárnál nagyobb birtokot államosítottak és ezeket felosztották termelőszövetkezetek között. Illetve, államosítottak minden külföldi, különösen amerikai kézen lévő cégeket és kőolaj-finomítókat is. Az Egyesült Államok válaszul befagyasztotta a kubai kormány számláit és csökkentette a szigetország cukorkvótáját is. Ezek az események pedig ahhoz vezettek, hogy a két ország 1961-ben megszakította a diplomáciai kapcsolatokat. A konfliktust tovább súlyosbította, hogy az amerikai titkosszolgálat kubai emigránsokból Castro-ellenes csapatokat képzett ki és egy titkos akció keretében 1961. áprilisában megpróbált partra szállni, hogy megdöntse a rezsimet, a tervezett invázió azonban kudarcot vallott. Fidel Castro pedig az év végén bejelentette a kubai forradalom marxista-leninista jellegét és az ország betagozódását a szovjet érdekszférába.