Nekaj hetitskih besedil omenja ljudstvo, ki živi na zahodu in se imenuje Ahhijava. Najstarejša omemba dežele, tokrat z imenom Ahhija, je v pismu, ki opisuje kršenje sporazuma hetitskega vazala Madduvatta. Drug pomemben dokument je Tavagavalovo pismo (CTH 181), ki ga je napisal neznan hetitski kralj, najverjetneje Hatušili III., kralju Ahhijave okoli leta 1250 pr. n. št. V pismu ga ima za sebi enakega in namiguje, da je bil Milet (Millavanda) pod njegovo oblastjo. Omenja tudi "viluško epizodo", vključno z nasilje nad delom Ahhijave. Ahhija(va) so prepoznani kot Ahajci iz trojanske vojne, Vilusa pa legendarna Troja. Ob tem je opazna podobnost med hetitskim imenom Vilusa, zgodnjegrškim Ϝίλιον Vilion in kasnejšim Ἴλιον Ilion za akropolo Troje.