Po pádu Urartu území dnešní Arménie ovládala Médská říše a Skytové. Později se dostalo pod kontrolu Achaimenovské říše (zvané též První perská říše), která zde vybudovala satrapii, kterou nazvala Armina. K moci zde dosadila Orontskou dynastii, patrně íránského původu, která si nejspíše získala vliv již v éře Médů. Prvním orontským panovníkem Arménie byl Orontes I. Sakavakjats (vládl 570–560 př. n. l.). Je známo, že roku 521 př. n. l. proběhla arménská vzpoura proti perské nadvládě, kterou potlačil perský král Dareios I. Roku 331 př. n. l. Achaimenovská říše padla, poté co byla v bitvě u Gaugamél rozdrcena Alexandrem Velikým. Alexandr poslal do Arménie generála Neoptolema, aby zde zřídil vojenskou správu. Když generál roku 321 př. n. l. odešel, vzniklo mocenské vakuum. Orontská dynastie se vrátila k moci, bývalá satrapie se osamostatnila a vzniklo tak Arménské království, státní útvar, s nímž je především spjata identita současných Arménů. Prvním králem nezávislého království byl Orontes III.