Тако је на папској курији Босна почетком 13. века била озлоглашена као опасно легло јеретика, па "како је у то време божји гнев, преко римске цркве, »дивно беснео« на Западу", против француских јеретика, требало је иста средства применити и на Босну. Још 3. децембра 1221. позивао је папа Хонорије III (1216-1227) Угре да устану против "зла у Босни", а 15. маја 1225. одобрио је да Босна, Соли и Усора дођу под црквену власт калочке надбискупије у Загребу. Пошто је Угарска у тај мах патила од унутрашњих невоља, крсташки рат против Босне покренут је тек тридесетих година 13. века, пошто се Угарска опоравила. Краљевина Угарска била је главни извршилац папских жеља, које су у исто време одговарале и њеним политичким интересима, да стави Босну под потпуну контролу.