Діаріуш Станіслава Освєнціма є цінним джерелом з вивчення історії українських земель, козацтва і зокрема Берестецької битви. Цим подіям в його діаріуші присвячено понад 100 сторінок. Запис про те, що він перебував під Берестечком у складі посполитого рушення, виконуючи цю повинність за себе і «свою недільну братію», дозволяє стверджувати його приналежність до кальвіністів або аріан; цим, мабуть, пояснюється його критицизм і бажання об'єктивно описувати факти. Оцінки Визвольної боротьби повсталого проти шляхти народу, особи Б. Хмельницького та інших представників козацької старшини нічим не відрізняється від поглядів інших магнатів. Але велика кількість зібраних ним, скрупульозно перевірених і доволі об'єктивно поданих фактів ставить його працю в один ряд з найбільш джерелами Визвольної боротьби. С. Освєнцім як учасник тих подій послідовно, день за не описує все, що сам бачив, чув або про що довідався з інших джерел. В багатьох місцях зустрічаємо вписані тексти листів і документів, що стосуються цих подій. Хоча сам С. Освєнцім 26 червня 1651 року з наказу короля був відісланий з-під Берестечка з військовим загоном під командуванням Олександра Любомирського на ліквідацію повстання Олександра Костки-Напєрського у Краківське воєводство. Незважаючи на відсутність автора під Берестечком, які, мабуть, впорядковував і переписував, порівнюючи один з одним [3].