Bol príslušníkom liptovského šľachtického rodu Guoth s predikátom z Gôtovian (Guoth de Guothfalva). V roku 1833 založil v Pešti prvú "Společnost lekársku-slovanskú" v Uhorsku. V roku 1836 absolvoval štúdium medicíny v Pešti. Neskôr pôsobil ako lekár v Hybiach. Jonáš bol uvedomelý Slovák, ktorý rozširoval slovenské a slovanské knihy a časopisy. Najskôr bol zástanca slovanskej myšlienky Jána Kollára, do ktorého "Spievaniek" prispieval liptovskými i nitrianskymi piesňami. Neskôr blízko spolupracoval s Ľudovítom Štúrom. V roku 1848 sa zúčastnil slovenského pohybu, od júna 1848 bol väznený v Segedíne. Potom sa ako dobrovoľník participoval v slovenských výpravách v rokoch 1848 – 1849. Guoth bol v matičnom období aktívny účastník a mecenáš národných, politických a buditeľských podujatí. V roku 1861 kandidoval na poslanca uhorského snemu. Bol funkcionár spolku Tatrín a Matice slovenskej. V zdravotníckej výchove vykonal záslužnú činnosť. Doktorskú dizertáciu o všeobecných základoch terapie vydal tlačou roku 1836 v Pešti. Články publikoval v časopise České múzeum (1833) a v literárnej prílohe Orol tatranský (1847 – 1848). Príspevkom "Slovo čítacích knihovnách slovenských v Uhrách", ktoré vydal v roku 1836 v Hronke, významne ovplyvnil zakladanie ľudových knižníc na Slovensku. Jeho práca "Včelárstvo pod Kriváňom" zostala len v rukopise.