1875. избијају немири у Србији, Босни и Црној Гори. Бугарски борци за невазнисост увиђају да долази одлична прилика за устанак. У априлу и мају 1876. одиграва се Априлски устанак, устанак који су Турци угушили на крвав начин. Најкрвавије је било на пордручју Родопских планина а догађаји су побудили интерес у целој Европи. Тешко је рећи колико је жртава устанак однео, али помињу се бројке од 3.000 . до 12.000 У децембру 1876. састали су се амбасадори више земаља у Цариграду. Русија је захтевала бугарску државу која би обухватала све територије где живе Бугари, укључујући Македонију, Мезију, Тракију и Добруџу. Велика Британија је желела Бугарску са знатно мањом територијом. Компромис је на крају достигнут, али Османско царство не пристаје на планове, због чега руски цар Александар II објављује рат. Руско-турски рат избија у априлу 1877. У јануару 1878. Руси окупирају Софију, а 3. марта исте године у Сан Стефану потписан је привремени мировни уговор