Период прије доласка Римљана у Грчку је познат као хеленистички, а започео је непуна два вијека раније када је над тадашњим грчким полисима хегемонију успоставило Македонско краљевство, које ће постати велесила и један од сметњи Римској републици у борби за власт над Средоземљем, а што је почетком 3. вијека п. н. е. довело до македонских ратова. Римске снаге су се први пут појавиле у Грчкој у доба другог македонског рата, али Римљанима тада циљ није био освојити грчке територије, него уклонити македонску пријетњу, односно користити грчке полисе као мрежу савезника и клијентских држава; римски генерали и државници су, дијелом због властитог филхеленства, дијелом из политичких разлога, себе представљали као „ослободитеље“ Грчке од македонске тираније, односно од селеукидске пријетње на истоку. Тек када су грчки полиси, сматрајући да су те пријетње уклоњене, направили завјеру против римске власти, Римљани су постепено између 167. и 146. п. н. е. успоставили чвршћу власт над Грчком, што је кулминирало разарањем Коринта 146. п. н. е.