Abans que fos coronat emperador germànic i rei d'Hongria, Viena va rebre la declaració de guerra dels francesos, que operaven segons les disposicions de l'Assemblea Legislativa, creada durant la revolució. En març del 1792 fou coronat aleshores Francesc I i l'octubre de 1793 la seva tieta Maria Antonieta d'Àustria i el seu marit, Lluís XVI de França, foren executats pels revolucionaris. Aquell any van començar les guerres de la Revolució francesa (1793-1802), en què les nacions europees (com l'hongaresa), intentaren contenir els exèrcits francesos, en moltes ocasions sense èxit. Un cop que van acabar les guerres, van esclatar les guerres napoleòniques (1802-1815), conduïdes per Napoleó Bonaparte, que el 1806 forçà Francesc I a renunciar al títol d'emperador del Sacre Imperi romanogermànic, conservant només el títol d'emperador austríac que havia assumit prèviament el 1804.