В края на миналия век в същия район, на около 15 км западно от първите две находки и на 2 – 3 км източно от село Круки, е намерен трети фрагмент с тегло 182 кг. В началото на 20 век, в близост до първите две находки, са намерени още два екземпляра. Единият, извлечен от земята при копаене на кладенец с дълбочина около метър, е загубен, а другият, с тегло 66,5 кг, е запазен и до днес в колекцията на Руската академия на науките. През 1927 г. са получени още две проби край село Колибан от същия регион с тегло 543 и 340 г. Десет години по-късно, на половин километър югоизточно от село Круки, при копаене ров на дълбочина 120 см, е открит най-големият фрагмент от всички намерени, с тегло 270 кг. На следващата година, на 2 км източно от село Капоренка, при копаене на глина на дълбочина 30 – 40 см, е открито друго парче с тегло 16 кг. Двата последни къса са се съхранявали в Института по геология на Беларуската академия на науките, но са унищожени по време на окупацията на Минск през Втората световна война. Германски войници взимат и брагинските проби, съхранявани в Киев. Последният от регистрираните фрагменти, с маса 12,391 кг е намерен през 1968 г. Открит е от една ученичка в края на малко блато и е предаден на Института по геология в Минск. През 2002 г. е открита единична маса от 227 кг на дълбочина 3 метра в северния край на брагинското поле. Днес голяма част от района е замърсена по време на Чернобилската катастрофа през 1986 г. и попада в зоната за периодичен контрол, така че търсенето на метеорити там не е безопасно.