Toda ta zamisel tedaj ni dosegla večjega odmeva, zaradi pomanjkanja zavesti o zgodovini finančne straže na Slovenskem pa je v političnem diskurzu glede uvajanja finančne straže prevladal izraz finančna policija. Slovenija je že kmalu po propadu predloga o samostojni finančni policiji doživela veliko gopodarsko krizo, pospremljeno s številnimi korupcijskimi aferami, kar je pripomoglo k ponovnemu oživljanju idej o nastanku finančne policije. Pavle Čelik, ki je raziskoval zgodovinski pojav finančne policije ali finančne straže na Slovenskem, je v letih 2012 in 2013 predlagal, da bi Republika Slovenija oblikovala svojo finančno policijo, oblikovali pa bi jo iz vrst mobilnih carinskih enot in izterjevalcev, pri tem pa bi finančni policisti po njegovem mnenju morali biti uniformirani, oboroženi in imeti bi morali široka pooblastila za opravljanje preiskav. Pozno poleti 2012 je Pavle Čelik hkrati ugotavljal tudi, da je bila Služba družbenega knjigovodstva po drugi svetovni vojni z računovodskim nadzorom dejansko sposobna zagotoviti finančni nadzor, ki ga je poprej opravljala finančna straža na terenu. Čelik je pojasnjeval, da je razlog za ukinitev Finančne straže po drugi svetovni vojni predvsem v tem, da so oblastniki odpravili monopole in pobiranje trošarin, njeno ponovno uvajanje pa je smiselno predvsem na področju trošarinskega nadzora in opravljanja izvršb.