Doba hradištní zahrnuje období raného středověku vymezené přibližně lety 600–1200 a spojené se slovanským osídlením. Předpokládá se, že Slované znali jednoduché formy opevnění v podobě palisád, příkopů a valů, ale archeologické důkazy o existenci hradišť v šestém a sedmém století chybějí. Z písemných pramenů je známá pevnost Wogastisburg, u které roku 632 došlo k bitvě mezi vojsky Sámovy říše a franského krále Dagoberta I., ale její skutečnou polohu neznáme. Na existenci opevněných objektů ukazují doklady časně slovanského osídlení míst, na kterých později vznikla skutečná hradiště. Pravděpodobně plnily funkci obranných nebo útočištných pevností.