I det første krigsåret var formålet med lejren kortvarige interneringer. Det første hold på ca. 700 mænd var hovedsageligt norske officerer taget som krigsfanger under invasionen af Norge. Fra 1941 blev lejren hovedsagelig brugt til opbevaring af politiske fanger fra hele landet. Det meste af tiden sad der omkring 5.400 fanger på Grini. Fra 1941 år og frem til krigsafslutningen havde i alt 19.788 fanger været midlertidigt indsat og registreret i lejren, af disse blev 3.402 videredeporteret til fængsler og koncentrationslejre i Tyskland og andre tyskbesatte områder, bl.a. til Ravensbrück og Sachsenhausen. Det vides ikke hvor mange, der blev henrettet på Grini, men minimum otte personer er dokumenteret. Seks af disse blev henrettet den 21. juli 1944, dagen efter det mislykkedes attentat mod Hitler. Der var blevet udsendt ordrer om 12 fanger i alle koncentrationslejre skulle henrettes, men af ukendte årsager blev kun seks henrettet i Grini, tre mænd og tre kvinder. De britiske luftbårne mænd, der var sendt ind med svævefly for at saboterer Norsk Hydros tungt vand produktionsanlæg på Vermork i Rjukan (Operation Freshman), blev interneret på Grini og senere henrettet på Akershus slot. Derudover brugte Gestapo lejren til afhøring og tortur.