Szulejmán szultán 1526-ban felégette Budát, amelyet még többször megostromolt, míg 1541-ben végleg elfoglalta. Az 1526–1538 közötti magyar belháború tovább rontja a helyzetet; az ország jelentős része az Oszmán Birodalom fennhatósága alá kerül, a fennmaradón pedig a Habsburg-házból való I. Ferdinánd, illetve Szapolyai János osztozik. A megosztottság tartósnak bizonyul, és másfél évszázadon át nem csupán a Kárpát-medence politikájára, de művészetére is rányomja bélyegét: a korábbi meghatározó, központi szerep helyett perifériává válik. Az Oszmán Birodalom által uralt területeken a nyugati művészet hegemóniája értelemszerűen megszűnik; helyét a terület provinciális mivoltának megfelelő nívójú, oszmán-török művészet veszi át. A korábbi meghatározó művészeti központok közül Pécs, Kalocsa, Székesfehérvár, Vác és Esztergom is török uralom alá kerül. A szuverén területeken a hadi építészet elsődleges fontosságúvá válik.