1600-luvulla alue joutui osaksi Puola-Liettuaa. Liivinmaan sodan aikana (1558-1583) muodostettiin Kuurinmaan herttuakunta, johon myös Selonia kuului. Vuoden 1660 tienoilla herttua Jakob Kettler aloitti kanavaprojektin, jonka oli tarkoitus yhdistää Väinäjoki Susejan kautta Lielupe-jokeen. Hanke ei koskaan tullut valmiiksi. Kaupungista tuli osa Venäjän keisarikuntaa vuonna 1795 Puolan kolmannen jaon jälkeen. Alue jakautui väliaikaisesti, kun Aknīsten kartano siirtyi osaksi Kaunasin kuvernementtia Susējan kartanon pysyessä Latviassa.