Marca 1917 je rusko carstvo po februarski revoluciji zrušilo Nikolaja II., kar je povzročilo upad pomena Gatčine, saj sta mesto in njegova palača postala državna last ruske začasne vlade, ki ga je spremenila v muzej. Kmalu zatem, ob izbruhu ruske državljanske vojne, je bilo mesto Gatčina zvesto Belemu gibanju, je palačo 27. oktobra 1917 obiskal predsednik Aleksander Kerenski. Med obiskom so izbruhnili boji med odredi Rdeče garde in Kozaki enote generala Pjotra Krasnova. Rdeči so v bitki, ki se je palači izognila, zmagali in 1. novembra izvedli shod pred palačo na glavnem trgu, kjer je Pavel Dibenko spodbudil kozaške enote, nameščene v palači, naj se predajo in ne nasprotujejo rdečim oblastem. Kerenski je tisto noč zapustil palačo Gatčina, naslednji dan pa so jo zasedle rdeče čete. Rdeči so maja 1918 ponovno odprli muzej, »za zmagovite ljudske množice ruske revolucije«. Od leta 1918 do 1941 so bili palača Gatčina in parki odprti za javnost kot nacionalni muzej. 14. februarja 1923 so mesto nove sovjetske oblasti preimenovale v Trotsk (rusko: Троцк) v čast Leona Trockega. Potem ko je Josip Stalin postal generalni sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze, je bil Trocki postopoma izgnan, mesto pa je bilo 2. avgusta 1929 preimenovano v Krasnogvardejsk (Красногварде́йск, "Mesto rdeče garde").