Kriget var resultatet av den politiska amerikanska revolutionen. Kolonisternas ståndpunkt var att Stamp Act från 1765, som infördes av Storbritanniens parlament, stred mot grundlagen. Det brittiska parlamentet insisterade på att de hade rätt att beskatta kolonister. Kolonisterna hävdade att eftersom de var brittiska medborgare var beskattning utan representation olagligt. De amerikanska kolonisterna bildade den enande Kontinentalkongressen och en skuggregering i varje koloni, dock till synes med påstådd lojalitet mot monarken och en plats i det brittiska imperiet. Den amerikanska bojkotten av direkt beskattat brittiskt te ledde till Tebjudningen i Boston 1773. London svarade genom att avsluta självstyret i Massachusetts och satte det under kontroll av den brittiska armén med general Thomas Gage som guvernör. I april 1775 fick Gage veta att vapen samlades ihop i Concord och han skickade brittiska trupper för att beslagta och förstöra dem. Lokala milisen, känd som 'minutemen', konfronterade trupperna och utväxlade eld (se Slagen vid Lexington och Concord). Efter upprepade vädjanden till den brittiska monarkin om intervention med parlamentet, försvann de sista förhoppningarna om kompromiss när kongressen deklarerades förrädare i det kungliga dekretet. De svarade med en och bildade en ny suverän nation utanför brittiska imperiet, Amerikas förenta stater, den 4 juli 1776.