Contextul politic a influențat cu adevărat evoluția presei. În tranziția de la dictatură la democrație, presa începe să se dezmorțească. Într-o prezentare din ziarul Scînteia, Nicolae Ceaușescu, cel care până la Revoluția decembristă a fost „cel mai iubit fiu al poporului”, „geniul Carpaților”, „înțeleptul conducător al României”, devine brusc în același ziar, însă într-o altă perioadă, cea postdecembristă, „odiosul dictator”, „cismarul din Scornicești” sau „criminalul care a ucis cu sânge rece” etc. Elena Ceaușescu, „savantul de renume mondial”, „acad. Dr. ing.”, „mamă iubitoare”, devenise tot peste noapte, „savanta analfabetă”, „chimista care citea formula bioxidului de carbon, codoi”, „sinistra soție” etc.