Po Rakúsku obrátil Hitler svoj zrak na Česko-Slovensko, kde sa 3,3 miliónová menšina sudetských Nemcov dožadovala autonómie. V septembri 1938 sa Hitler, Benito Mussolini, Neville Chamberlain a Édouard Daladier dohodli počas konferencie v Mníchove na odstúpení českého pohraničia Nemecku. Nato Hitler vyhlásil, že všetky nemecké územné nároky boli uspokojené, ale len šesť mesiacov po Mníchove, 15. marca 1939, využil rozpory medzi Čechmi a Slovákmi ako zámienku na obsadenie zvyšku Česka a jeho premenu na Protektorát Čechy a Morava. V tom istom mesiaci obsadili nemecké vojská aj prístav Memel v Litve. V auguste 1939 sovietsky vodca Stalin nespokojný s priebehom vyjednávania so západnými demokraciami prikročil k návrhu na zlepšenie vzťahov s Nemeckom. 23. augusta 1939 podpísali obe krajiny v Moskve dohodu o neútočení známu ako Pakt Ribbentrop-Molotov. Tajnými dodatkami zmluvy bolo rozdelenie sfér vplyvu v strednej a východnej Európe, hlavne demarkačná línia v Poľsku. Na tejto čiare sa mali sovietske a nemecké sily stretnúť po tom čo spoločne napadnú Poľsko. Západná politika appeasementu - ústupkov pred Nemeckom definitívne stroskotala.