Почетком 17. века, Лондон је био погођен епидемијама с Великом лондонском кугом 1665–1666 као врхунцем, која је усмртила до 100.000 људи, или једну петину укупног становништва. 1666. избио је Велики пожар у Лондону који се брзо проширио кроз дрвене зграде. Обнову, која је трајала више од десет година, надгледао је као лондонски надзорник Роберт Хук. Године 1708. Кристофер Рен је довршио своје ремек-дело, катедралу светог Павла. За време георгијанског доба, изграђене су на западу нове четврти, као што је Мејфер, и нови мостови преко Темзе који су охрабрили развој јужног Лондона. На истоку, лондонска лука проширила се низводно. 1762. краљ Џорџ III купио је Бакингемску палату, данашњу краљевску резиденцију, која је проширивана током идућих 75 година. У 18. веку Лондон је био погођен криминалом, те су 1750. као прва професионална полиција основани "Bow Street Runners". Кафане су постале популарним местом дебате и размене идеја, с растућом Флит постала средиште британског новинарства.