Гербом Полісся як території Великого Князівства Литовського від кінця XIII до XVIII століття вважали герб ВКЛ — «Погоня», що зображувався як срібний вершник на срібному коні. Найчастіше вершник зображувався із синім щитом і золотим восьмираменним хрестом. Та існують варіанти зображення «Погоні», де вершник має червлений щит з «Колюмнами» — знаком Гедиміновичів, Великих князів Київських литовської династії, що і знайшло відображення в представленому проєкті. Історичним гербом Волині є срібний хрест у червленому полі. Історично західна частина Житомирщини входила до складу земель Волині. Золоте сонце в червленому полі — найдавніший варіант герба Подільської землі, до складу якої історично входила південно-західна частина Житомирщини. Саме під червленими прапорами із золотим сонцем звитяжно бились під Грюнвальдом у 1410 році полки подільської землі у складі переможної литовсько-польсько-руської армії під проводом короля Ягайла і Великого князя Вітольда (Вітаўта). Згодом поле щита подільського герба змінилося на срібне (біле), ще пізніше — на лазурове (синє). Та найдавніший варіант герба Поділля запропоновано в гербі Житомирської області.