Després d'una sèrie d'accions dels carlins pallaresos a la Primera Guerra Carlina, entre els quals destacava també el pobletà Jacint d'Orteu, entre elles un atac a Olot, la Pobla de Segur fou ocupada pels cristins, els quals fortificaren la vila, però no pogueren evitar una important derrota a Collegats, al lloc que encara es coneix com a la Roca dels Cristins. A la Guerra dels Matiners (Segons Guerra Carlina) i sobretot a la tercera, hi hagué els enfrontaments més destacats. El 17 de març del 1873 els carlins, al capdavant dels quals anava el general Rafael Tristany, entraren a la vila, defensada per mig centenar de liberals, els quals es feren forts a l'església parroquial. En l'atac, incendiaren el temple, cremaren l'altar major i van haver de baixar els darrers liberals amb cordes des del campanar, on s'havien fet forts. De resultes del fet, els liberals foren empresonats a Gerri de la Sal, i els carlins situaren a la Pobla de Segur la seva comandància militar, així com la capital del districte.