Historicky jsou konspirační teorie úzce spjaty s předsudky, hony na čarodějnice, válkami a genocidami. Často jim silně věří pachatelé teroristických útoků a jako ospravedlnění je používali Timothy McVeigh a Anders Breivik, stejně jako vlády nacistického Německa, Sovětského svazu a Turecka. Popírání nemoci AIDS vládou Jihoafrické republiky, motivované konspiračními teoriemi, způsobilo podle odhadů 330 000 úmrtí na AIDS. QAnon a popírání výsledků prezidentských voleb ve Spojených státech v roce 2020 vedlo v roce 2021 k útoku na Kapitol Spojených států, zatímco víra v konspirační teorie o geneticky modifikovaných potravinách vedla vládu Zambie k odmítnutí potravinové pomoci během hladomoru, v době, kdy v zemi trpěly hladem 3 miliony lidí. Konspirační teorie jsou významnou překážkou zlepšení veřejného zdraví, mimo jiné podporují odpor k očkování a fluorizaci vody a jsou spojovány s výskytem nemocí, kterým lze předcházet očkováním. Mezi další dopady konspiračních teorií patří snížení důvěry ve vědecké důkazy, radikalizace a ideologické posilování extremistických skupin a negativní důsledky pro ekonomiku.