V roce 1923 založená Československá myslivecká jednota prošla obdobím první a druhé Československé republiky, obdobím Protektorátu Čechy a Morava a nakonec poválečným obdobím třetí Československé republiky. Pretotalitní proces, nastartovaný zejména po volbách v roce 1946, vyústil v únorový komunistický puč 1948. Od března 1948 byla ministerstvem zemědělství dosazena do ČSMJ národní správa (Ing. J. Vyleta). K 1. lednu 1951 následovalo zrušení zemských svazů a v průběhu roku 1952 se konaly nařízené volby do okresních a krajských výborů ČSMJ. Ve dnech 28. - 29. 3. 1953 se uskutečnil v Praze I. celostátní sjezd ČSMJ, na kterém byl zvolen předsedou ČSMJ Ing. Gustav Baráček. Na II. sjezdu ČSMJ, konaném ve dnech 7. - 8. 7. 1956 v Brně byly schváleny nové stanovy a předsedou zvolen Otakar Lhota. III. sjezd ČSMJ v Praze, uspořádaný ve dnech 4. - 5. 7. 1959 v Praze zvolil nového předsedu Karla Šindelíře a schválil opět nové stanovy. Mimořádný IV. sjezd ČSMJ v Praze, ve dnech 28. - 29. 1. 1961, sloučil ČSMJ se slovenským „Zväzom poĺovných ochranných združení” do jedné celostátní socialistické organizace Československý myslivecký svaz (ČSMS). Schválena byla také nová organizační struktura ČSMS (organizace krajské, okresní, základní - jednoty ČSMS). Vedle nových stanov byly schváleny svazové směrnice. Po vydání zákon o myslivosti č. 23/1962 Sb. Československá myslivecká jednota prakticky zanikla.