Rimska republika (ki je v 6. stoletju pred našim štetjem nadomestila rimsko monarhijo) se je v vrsti državljanskih vojn in političnih spopadov močno destabilizirala. Sredi 1. stoletja pred našim štetjem so Julija Cezarja imenovali za večnega diktatorja in kmalu zatem, leta 44 pr. n. št., tudi umorili. Državljanske vojne in nemiri so se nadaljevali, vrhunec pa je bil zmaga Oktavijana, Cezarjevega posvojenega sina, nad Markom Antonijem in Kleopatro v bitki pri Akciju leta 31 pr. Naslednje leto je Oktavijan osvojil Ptolemajski Egipt, s čimer se je končalo Helenistično obdobje, ki se je začelo z osvajanji Aleksandra Velikega Makedonskega v 4. stoletju pr. n. št. Oktavijanova moč in oblast je nato postala nedotakljiva in absolutna in leta 27 pred našim štetjem mu je rimski senat formalno podelil vso oblast in nov naslov "Avgust", s čimer je postal prvi rimski cesar.