Hunové doposud sužovali pouze Východořímskou říši, ale roku 441 se obrátili i proti Západořímské říši. Hunský vůdce Attila postupoval Evropou na západ a měl v plánu dobýt i Galii, která v té době patřila Římanům a Vizigotům, kterým vládl Theodorich I.. Původně měli Hunové zaútočit pouze na Vizigóty, to však Attilovi nestačilo. Záminku, aby vpadl do Západořímské říše, mu poskytla sestra císaře Valentiniana Justa Grata Honoria. Ta se na Attilu obrátila se žádostí, aby ji ochránil před sňatkem, který ji sjednal bratr. Attila si žádost vyložil jako nabídku pro sebe, ihned vypravil do Ravenny poselství, jehož prostřednictvím žádal o ruku Honorie a polovinu Západořímské říše jako věno. Valentinianus jeho žádost odmítl a tak Hunové a jejich germánští spojenci vpadli v roce 451 do Galie. Zpočátku Hunové postupovali rychle, přitom plenili města z nichž si odnášeli bohatou kořist. Po vyplenění Met se Attila vydal k Orléansu. Po dlouhém obléhání město dobyl, ale když se střetl se svým bývalým spojencem, generálem Aetiem, byl nucen se stáhnout. Boje vyústily v bitvu na Katalaunských polích, ve které utrpěly obě strany velké ztráty a v bojích padl i vizigótský král Theodorich I. Zvítězit se podařilo Aetiovi, který nechal Attilu, aby se stáhl se svými vojsky z Galie.