Тридесетих година 19. века гради се корвета на парни погон, са бочним точковима, али су због несигурности парног погона и даље задржана једра као главно погонско средство. Прва таква корвета билла је британска Киклоп (HMS Cyclops) из 1828, депласмана 1.862 т, брзине 10.5 чворова, а у Француској Сфинга (Sphynx) из 1830, депласмана 1.770 т, брзине 7 чворова. Градња парних корвета нарочито је форсирана у Француској, где је према флотним законима из 1837. и 1842. предвиђено 60 корвета. Пропелер на корвете уведен је прво у Великој Британији 1842 на корвети Rattler (депласмана 800 т, парна машина од 200 КС), а затим у Француској у којој је најуспелији тип био Phlegeton (1853) депласмана 1.820 т, машина јачине 400 КС и брзине око 11 чворова. У кримском рату (1853-1856) корвете са пропелерима показале су низ предности, па се после тога постављају пропелери на свим корветама.