Po Napoleonovem porazu v Rusiji in dokončno pri Waterlooju je Istra po določbah Dunajskega kongresa ostala pod avstrijsko nadoblastjo. Po letu 1815 je bil tako Pazin spet del habsburške monarhije, spadal je pod Avstrijsko primorje, deželo Istro, bil je sedež istoimenskega okrožja in eden od 11 "Bezirkshauptmannschaften". 1989 je bila v Pazinu ustanovljena gimazija s hrvaškim učnim jezikom, na keteri je poučevalo tudi veliko slovenskih profesorjev (ukinjena 1920). Z razpadom Avstro-ogrske ob koncu prve svetovne vojne leta 1918 in po podpisu mirovne pogodbe v Rapallu novembra 1920 je bila celotna Istra priključena kraljevini Italiji, vse do njene kapitulacije leta 1934. Po prihodu na oblast je Benito Mussolini uvedel fašistični režim v Italiji in skušal italijanizirati vse regije. Leta 1945 je mesto zasedla Jugoslavija, italijanske prebivalce mesta so večinoma izgnali, hrvaško klasično gimnazijo s semeniščem pa obnovili. Leta 1947 je bila ustanovljena Pazinska apostolska administratura (na jugoslovanskem oz. od 1951 samo še hrvaškem ozemlju Tržaške škofije), ki je obstajala kar 30 let, ko je bila po ratifikaciji Osimskih sporazumov tudi formalno priključena Poreško-puljski škofiji (1977/78).