Узнемирена порастом протестантског утицаја, Катарина Медичи је 24. августа 1572. године преко Анрија Гиза организовала покољ хугенота у тзв. Вартоломејској ноћи, у којој је убијен адмирал Гаспар де Колињи и велики број хугенота (у Паризу око 2000, а у провинцији 6000-8000). Овај масакр изазвао је Четврти хугенотски рат (1572—1573) који се развио на западу и југу. Главно протестантско упориште, Ла Рошел, одупрло се дужој опсади краљевих трупа. У том примеру су га следили Ним, Монтобан и многи други градови. То је приморало двор да закључи мир (24. јун 1573) у Ла Рошелу. На основу овог мира Булоњским едиктом од 30. јуна 1573. године призната је хугенотима слобода вере, али им је право обреда ограничено на Ла Рошел, Монтобан и Ним.