Норманска династија је имала велики политички, културни и војни утицај на средњовјековну Европу, па чак и на Блиски исток. Постали су чувени по свом боричком духу и својој побожности. Усвојили су галоромански језик, а њихов дијалект познат као "нормански" или "нормански француски", постаје важан књижевни језик. Војводство Нормандија, које је настало споразумом са француском круном, било је велики феуд средњовјековне Француске. Ричардом -{I}- уводи феудализам у Нормандију или га знатно проширује. Нормани су остали запажени и због своје културе, која се одликује јединственом романском архитектуром и музичком традицијом, као и због војних достигнућа и иновација. Руђер -{II}-, нормански авантуриста, основао је Краљевство Сицилија након освајања јужне Италије од Сарацена и Византијаца, а експедиција у име војводе Вилијама -{I}- довела је до освајања Енглеске у бици код Хејстингса 1066. године. Нормански културни и војни утицај се ширио од ових нових европских средишта до крсташких држава на Блиском истоку, гдје је принц Боемунд -{I}- основао Кнежевину Антиохију, до Шкотске и Велса на острву Велика Британија, до Ирске, као и до обала сјеверне Африке и Канарских острва.