Хитлерова погрешна одлука имала је катастрофалне последице. Немачке линије снабдевања су биле значајно продужене, а битка за Стаљинград се одужила. Немци су успели да освоје преко 90% града, али их је овај успех скупо коштао. Велики број немачких јединица употребљен је у уличним борбама што је било у супротности са до тада успешно примењиваном тактиком Блицкрига која је налагала заобилажење и опкољавање великих градова. Уместо да ове јединице употреби за освајање Кавказа и богатих нафтних извора који су се налазили у овој области, Хитлер је дао предност пропагандном значају освајања града који је носио име по совјетском лидеру Јосифу Стаљину. Месеци жестоких уличних борби у рушевинама Стаљинграда исцрпели су и десетковали немачке јединице због чега је обезбеђење бокова немачких снага било препуштено слабим мађарским и румунским јединицама. Совјетска команда одлучила је да искористи неповољан распоред непријатељских јединица и наредила је контранапад. Током операције Уран, Совјети су лако поразили мађарске и румунске снаге и извршили опкољавање немачких јединица у Стаљинграду. Иако су се налазиле у безнадежном положају, Хитлер је опкољеним немачким јединицама забранио да се предају и наредио им је да се бране до последњег човека. Гладни и промрзли, немачки војници у обручу код Стаљинграда, пружили су жесток отпор Црвеној армији у нади да ће немачке јединице под командом генерала Ериха фон Манштајна извршити контранапад и деблокирати Стаљинград.