Po kozáckém povstání v roce 1648 proti polsko-litevské unii souhlasil hejtman Bohdan Chmelnický v lednu 1654 s perejaslavskou radou. Přesná povaha vztahu vytvořeného touto smlouvou mezi kozáckým Hetmanátem a Ruskem zůstává předmětem debat. Dohoda urychlila rusko-polskou válku (1654–67), která se také nazývala válka za Ukrajinu. V důsledku toho se na základě Večné mírové smlouvy, podepsané v roce 1686, východní část Ukrajiny (východně od řeky Dněpr) dostala pod ruskou nadvládu, Polsku bylo vyplaceno jako náhrada za ztrátu pravobřežní Ukrajiny 146 000 rublů a strany se dohodly, že s Osmanskou říší nepodepíší samostatnou smlouvu.