Као премијер Павлов је иницирао совјетску монетарну реформу из 1991. године, која се обично назива Павловом реформом, почетком 1991. године. Рано је рекао медијима да је реформа покренута како би се зауставио проток совјетских рубаља који су транспортовани у Совјетски Савез из иностранства. Иако се у то време исмевала, та се изјава касније доказала као истинита. У јуну исте године, Павлов је позвао на пренос власти са председника Совјетског Савеза на премијера и кабинет министара. Када то није успело, придружио се завјери за свргавање Горбачова. У августу је учествовао у покушају државног удара из 1991. године, који је покушао да спријечи распад Совјетског Савеза. Павлов је ухапшен због умешаности у пуч и наставио је да ради у банкарском сектору у постсовјетској Русији. Наследио га је Иван Силајев.