Артаксеркса је 359. године п. н. е. наследио син Охус који је узео име Артаксеркс III. Његово главно достигнуће било је поновно освајање Египта 343. године п. н. е. након дугог и тешког похода. Артаксеркс и његова породица погинули су у крвопролићу које је подстакао и осмислио евнух Багоја. Багоја је потом уздигао на престо јединог преживелог Артаксерксовог сина Арсеса. Он узима ново име — Артаксеркс. Међутим, убијен је након две године Багоја који је подржао долазак на власт Дарија III. Након ступања на престо, Дарије је уклонио Багоју. Судбина му је доделила да му противник буде велики освајач Александар Македонски. Дарије је у историју неосновано ушао као неодлучна кукавица. Међутим, анализа Александрових похода показује да је Дарије следио разумну тактику. Александар је победом код Граника остварио превласт у западној Малој Азији. Победом код Иса прекинуо је ахеменидску власт над Малом Азијом. Потом је освојио Тир након дуготрајне опсаде. Египат му се предао без борбе. Након пораза код Гаугамеле, персијски цар дефинитивно је поражен. Нашао се у бекству. Падом Ектабане, језгра државе, означен је крај Персијског царства и почетак историје хеленизма. Након убиства Дарија од стране једног од његових заповедника, Беса, Александар се прогласио персијским краљем и осветником Ахеменида.