Иако су афере у вези са Игором Гузенком и Елизабет Бентли отвориле питање совјетске шпијунаже још 1945, догађаји из 1949. и 1950. су снажно појачали осећај комунистичке претње у Сједињеним Државама. Совјетски Савез је тестирао атомску бомбу 1949. године, раније него што су многи аналитичари очекивали. Исте године, Мао Цедунг је са својом комунистичком армијом преузео контролу над континенталном Кином упркос великој финансијској помоћи коју су Сједињене Државе пружиле противничком Куоминтангу. Корејски рат, у коме су са једне стране биле УН, Сједињене Државе и Јужна Кореја, а са друге стране комунисти из Северне Кореје и Кина, је почео 1950. Наредне године је такође дошло до неколико значајних догађаја у вези са совјетским хладноратовским шпијунским активностима. У јануару 1950, Алгер Хис, високи званичник Стејт департмента је осуђен за кривоклетство. Он је у ствари осуђен за шпијунажу; тај злочин је био застарео, али је осуђен за кривоклетство које се односило на одбацивање оптужбе у свом ранијем сведочењу пред Домом комитета за неамеричке активности. У Уједињеном Краљевству, Клаус Фукс је признао да се бавио шпијунажом у корист Совјетског Савеза док је радио на пројекту Менхетн у Националној лабораторији Лос Аламос током рата. Џулијус и Етел Розенберг су ухапшени 1950. због оптужби да су за рачун Совјета украли тајне атомске бомбе. Смртна казна над њима је извршена 1953.