Kylä ja Tšavtšavadzen kartano saivat lisää kuuluisuutta imaami Šamilin joukkojen yllätyshyökkäyksestä 2. heinäkuuta 1854. Šamil oli karismaattinen muslimijohtaja, joka vastusti Venäjän laajentumista Pohjois-Kaukasuksen alueelle. Hyökkäystä komensi Šamilin poika Ghazi-Muhammad. Vuoristolaiset kostivat Tšavtšavadzen suvulle sen jäsenten osallistumisen Venäjän toimiin Kaukasian sodassa, ryöstivät kartanon ja sieppasivat Aleksandren pojan prinssi Davit Tšavtšavadzen vaimon, lapset ja sukulaiset. Tapahtuma järkytti paitsi Venäjää myös länsimaita. 22. maaliskuuta 1855, mutkikkaiden neuvottelujen jälkeen, panttivangit palautettiin vastineeksi Šamilin vangitusta pojasta Jamal al-Dinista ja 40 000 hopearuplasta osana laajempaa vanginvaihtosopimusta.