Під час російсько-турецької війни 1735—1739 років російські війська 1737 року спорудили Олександр-шанець, який за Нової Січі став центром Інгульської паланки. Поновлений у ході російсько-турецької війни 1768—1774 років, із 1775 року — поштова станція. Пошуки зручного місця для заснування міста в пониззі Дніпра велися з 1775 року, проте термін «Херсон» виник раніше: із 1764 року існувала Херсонська провінція, 1776 року із колишніх запорожців сформовано поселенський Херсонський пікінерський полк. Розташування міста на місці Олександр-шанця остаточно визначила разом із назвою російська імператриця Катерина II 18 червня 1778 року. Адміралтейство, фортецю і місто Херсон заклали 19 жовтня 1778 року і його зведено за 4 роки разом із торговою пристанню, перший корабель спущено 1783 року (за час існування Адміралтейства до 1827 року збудовано 171 корабель). Херсон інтенсивно розвивався в інтересах імперії: 1785 року засновано Чорноморське адміралтейське правління, на флот працювали монетний двір, кузні, 13 заводів, до кінця 1780-х років зріс обсяг зовнішньої торгівлі. На кінець XVIII століття стали очевидними вади розташування Херсона — мілководдя гирл Дніпра і Дніпровського лиману. 1794 року військове кораблебудування перемістилося до Миколаєва, а зовнішня торгівля — до Одеси.