Leta 1784 je cesar Jožef II. ukinil samostan. Na njegovo pobudo so nato leta 1786 samostan preuredili v Deželno civilno bolnico, prvo civilno bolnico na Slovenskem; slednja je tu delovala do leta 1895.. V bolnico, kjer je delovala tudi mestna mrtvašnica, so po utopitvi pripeljali tudi truplo Matije Čopa. Samostansko-bolniška zgradba je bila v potresu istega leta tako hudo poškodovana, da so jo morali porušiti. Na istem mestu so nato zgradili dve secesijski stavbi: na vogalu z Dalmatinovo ulico stoji zgradba iz leta 1906, katero je zasnoval Ciril Metod Koch, medtem ko na Slovenski cesti stoji zgradba Maksa Fabianija iz let 1902-05.