Velká část současné zahraniční politiky Číny je založena na konceptu „mírového rozvoje Číny“. Přesto však v různých bodech její nedávné historie nastala krize vztahů se množstvím zahraničních států, zejména se Spojenými státy; např. americké bombardování čínského velvyslanectví v Bělehradě během Kosovského konfliktu v květnu 1999 a incident na ostrově Hainan v dubnu 2001. Zahraniční vztahy Číny s mnoha západními národy na čas utrpěly po protestech na náměstí Nebeského klidu v roce 1989. Mnohem problémovější je však zahraniční vztah mezi Čínou a Japonskem, který byl napjatý v době, kdy Japonsko odmítlo uznat svou válečnou minulost ve spojitosti s ČLR v podobě, kterou by ČLR uznala za dostatečnou. Mezi tyto akty patří např. revizionistické komentáře předních japonských představitelů, nedostatečné podrobnosti o Nankingském masakru a dalších zvěrstva spáchané během 2. světové války v japonských učebnicích dějepisu. Dalším bodem konfliktu mezi těmito dvěma zeměmi jsou časté návštěvy japonských vládních úředníků ve svatyni Jasukuni, která ctí nejen mrtvé japonské druhé světové války, ale také mnoho odsouzených válečných zločinců z 2. světové války, včetně 14 odsouzených třídy A.