S Whigy proti válce a demokraty pro válku, Mexicko-americká válka vypukla roku 1846. Americká armáda, s použitím pravidelného vojska a velkého množství dobrovolníků porazila mexické armády, podnikla invazi do Mexika, obsadila Mexico City a získala rozhodné vítězství. Válka skončila roku 1848 uzavřením mírové smlouvy z Guadalupe Hidalgo. Mnoho demokratů chtělo anektovat celé Mexiko, ale tato myšlenka byla odmítnuta jižany, kteří tvrdili, že začlenění milionů Mexičanů, převážně míšenců, by podrylo charakter Spojených států jako výlučně bělošské republiky. Místo toho Spojené státy anektovaly Texas a řídce osídlená severní území (Kalifornii a Nové Mexiko). Hispánští obyvatelé obdrželi plné občanství a mexičtí indiáni se stali americkými indiány. Současně bylo roku 1849 v Kalifornii objeveno zlato a následná zlatá horečka přilákala během několika měsíců do severní Kalifornie více než 100 000 mužů, kteří početně zcela převážili původní hispánské usedlíky („Californios“). Kalifornie se bouřlivě rozvíjela. San Francisco se do roku 1880 stalo ekonomickým centrem celého západního pobřeží, jeho rozmanitá populace čítala čtvrt milionu obyvatel.