Římská vláda se plynule změnila v byzantinskou, která trvala až do roku 809, kdy po dobytí Sofie získal zdejší území chán Krum. Hospodářský a politický vzestup druhého Bulharského státu se odrazil v duchovním a kulturním vývoji a v blízkém okolí vznikly ve 13. a 14. století tři kláštery a několik kostelů. Po dobytí Sofie Osmanskou říší na konci 14. století sídlo patrně nezaniklo a existovalo dále, což lze dovodit ze dvou osmanských zápisů ze 16. století. Původ jména se odvozuje z výrazu „"dragomanin"”, což znamená průvodce. V písemné formě se současný název objevuje poprvé v dokumentu z roku 1530 a podruhé v tureckém daňovém soupisu z roku 1576. V oblasti kolem Dragomanu se odehrávaly střety dvou rakousko-tureckých válek, a to v roce 1689 a potom v letech 1735-1745. V 17. a 18. století se zde rozvinulo hajductví a působilo zde několik věhlasných velitelů. Bulharské národní obrození se zde projevilo především výstavbou církevních staveb a také klášterní školy.