Ob začetku velike nordijske vojne je švedski kralj Karel XII. premagal svoje nasprotnike Dansko, Rusijo in Poljsko. Na svojem pohodu je prodrl vse do volilne kneževine Saške. Ko je kralj, ki je bil prepričan luteran, s svojo zmagovito vojsko stal na mejah Šlezije, je zagrozil, da bo na francoski strani posredoval v španski nasledstveni vojni. S tem je v Altranstadtski konvenciji iz leta 1707 prisilil ne le vrnitev 121 cerkva v nekdanjih delnih državah Liegnitz, Oels in Münsterberg, temveč tudi odobritev cesarja Jožefa I. za gradnjo šestih novih protestantskih cerkva v Šleziji. Po odobritvi cesarja so zemljišča, na katerih se bo zidalo, označili s "stebrički milosti", ki jih je krasil cesarski orel in v Teschenu tudi slika cesarja, ki so jih pozneje postavili v cerkve "kot "znake cesarjeve milosti "."