Venäjän keisarikunnan sotamenestys jäi heikoksi. Maan asevoimat olivat huonosti varustetut ja epäpätevästi johdetut, ja miestappiot olivat suuret. Korruptio oli laajamittaista ja hallinto tehotonta. Sodan seurauksena Venäjän talous ja kansalaisten elintaso romahtivat. Lisäksi etnisesti monimuotoista valtakuntaa heikensivät erilaiset kansalliset itsenäisyysliikkeet. Keisarinvalta syrjäytettiin helmikuussa 1917, minkä jälkeen Venäjä ajautui jatkuviin sisäisiin levottomuuksiin. Maanpakoon ajettu Lenin palasi Petrogradiin ja loppuvuodesta 1917 bolševikit kaappasivat vallan Venäjällä. Heidän lupauksensa ”rauhasta, maasta ja leivästä” vetosivat erityisesti nälkiintyneeseen kaupunkiväestöön sekä sotaväsymyksen vaivaamiin asevelvollisiin. Bolševikkien valtaannousu ei kuitenkaan ollut spontaani kansannousu vaan pienen salaliiton suunnittelema kaappaus, jonka toteutti puolueen aseellinen siipi.