A női sakkozók létszámának és játékerejük növekedése miatt 1952-ben első alkalommal zónaverseny került megrendezésre, majd 1971-től zónaközi döntőt is beiktattak. 1972-ig körmérkőzéses formában, majd 1986-ig kieséses rendszerű párosmérkőzések során dőlt el a világbajnokot kihívó személye. 1986-ban visszatértek a körmérkőzéshez, majd 1991-től már csak egy zónaközi döntőt rendeztek svájci rendszerben, amelynek győztese megvívhatott a világbajnoki címért a cím védőjével. 2000-ben visszatértek a kieséses rendszerű párosmérkőzésekhez. 2010 óta évente rendezik meg a világbajnokságot. Páros években az Élő-pontszám szerinti 64 legerősebb játékos közül kieséses rendszerű párosmérkőzések sorozata után kerül ki a győztes, aki megvívhat a címért. Páratlan években a kihívó az a játékos lesz, aki a hat versenyből álló Grand Prix sorozatot megnyeri. A 2018-as női sakkvilágbajnokságot követően a női világbajnoki cím eldöntése a férfiakéval azonos lebonyolítási rendszerben történik. A 2018-as női világbajnokság elődöntősei (a világbajnoki címet elnyerő győztes kivételével) a következő világbajnoki ciklus világbajnokjelöltek versenyére szereznek kvalifikációt.