Vuonna 1894 alkoi ensimmäinen Kiinan–Japanin sota. Vaikka Guangxu oli keisari, sodan aikana hovin jäsenet usein sivuuttivat hänen mieli­piteensä ja kuuntelivat sen sijaan leski­keisarinnaa. Lopulta päädyttiin laatimaan kaksi sarjaa Suuren neuvoston muistioita, toinen keisaria ja toinen Cixiä varten, ja näin jatkettiin syksyyn 1898 saakka. Shimonosekin rauhassa vuonna 1895 Kiina joutui luovutattamaan Japanille Liao­tungin, Taiwanin ja Peskadorit sekä maksamaan suuret sotakorvaukset, minkä lisäksi Kiinassa asuville japanailaisille oli myönnettävä suosituimman kansan kauppa­oikeudet. Tämän nöyryyttävän tappion vuoksi Guangxu ilmaisi haluvansa luopua valta­istuimesta. Vuoden 1897 lopulla Guangxu ja Qing-hallitus joutuivat kärsimään vielä lisää nöyryytyksiä, kun saksalaiset käyttivät kahden papin murhaa Shandongin maakunnassa teko­syynä Jiaozhoun lahden miehitykseen, minkä jälkeen muutkin vieraat vallat alkoivat vaatia myönnytyksiä.