Vzhledem k faktu, že mnoho významných osobností uměleckého života bojovalo ve Španělsku, především na straně republikánů, odrazila se tato válka poměrně masově v umění, především v literatuře. Pro část spisovatelů, kteří přežili svoji činnost v interbrigádách, to znamenalo rozchod s jejich ideály. Mezi nejslavnější cizince, kteří bojovali na republikánské straně, patřili Ernest Hemingway a George Orwell. Orwella jeho činnost zde nakonec inspirovala k napsání jeho tří nejslavnějších knih Hold Katalánsku", "Farma zvířat a 1984. V Hemingwayově tvorbě se tato válka odrazila především v románu "Komu zvoní hrana" a dramatu "Pátá kolona". Třetí část autobiografické trilogie "Moment války" od Laurie Lee je také založena na jeho civilních válečných zážitcích, ačkoli správnost některých jeho vzpomínek je velmi sporná. Vedle mnoha španělských básníků věnoval knihu veršů obráncům republikánského Španělska například Chilan Pablo Neruda (sbírka "Španělsko v srdci"). Přes většinově levicový postoj uměleckého světa lze najít slavné dobrovolníky či sympatizanty na Francově straně např. Ezra Pound, Gertrude Steinová a Evelyn Waugh. Válka se také projevila v malířském díle Pabla Picassa, který zobrazil jeden z nejhorších okamžiků této občanské války, bombardování města Guernica. V roce 1938 napsal Karel Čapek divadelní hru Matka, jejíž děj se odehrává během války.