A Magyar Királyságban egészen a 16. századig mérsékelt volt a papírfogyasztás, és az igényeket az import is kielégítette; a reformáció és a kulturális fejlődés következtében azonban megnőtt a nyomtatott termékek – és így a papír – utáni kereslet. A mohácsi csata és az azt követő belháború következtében elszigetelt Erdély önellátásra kényszerülve helyi nyomdákat alapított: 1528-ban Nagyszebenben, 1539-ben Brassóban létesültek nyomdák. Ennek következtében a papír iránti igény ugrásszerűen nőtt, kedvező feltételeket biztosítva egy papírmalom alapításához.