Од 340. до 338. године Рим је водио рат против Латинског савеза. Рат је завршен римском победом. Латински савез је распуштен. Неки од градова сачували су унутрашњу аутономију, други су укључени у римску заједницу и признато им је право грађанства, а трећи су остали са половичним грађанским правом.. У наредном периоду Рим води ратове против Самнита. У Првом самнитском рату (343—342), Римљани освајају Кампанију. У Другом самнитском рату (327—304) су Самнити потпуно поражени и приморани на савез са Римљанима. У трећем самнитском рату (298—291) Самнитима се придружују Гали и Етрурци. Након победе у овом рату, Римљани постају господари средње Италије На југу је највећи непријатељ Рима била спартанска колонија Тарент. Будући да није располагао сопственом војском, Тарент је унајмио војску епирског краља Пира, једног од последњих дијадоха. У првом периоду рата, Римљани од Пира доживљавају поразе. Међутим, у последњој бици (код Беневента 275. године п. н. е.), Римљани односе победу. Након повлачења Пира, Тарент се предао. Јужна Италија брзо је пала у римске руке