Sicília sa rovnako ako Provensalsko odmietala zmieriť s cudzou vládou a vysokými daňami zavinenými Karolovou expanzívnou politikou. 30. marca 1282 vypuklo v Palerme krvavé povstanie miestnej šľachty – tzv. Sicílske nešpory, podporené financiami byzantského cisára Michaela VIII. Niekoľko tisíc francúzskych civilistov i rytierov sa stalo obeťami krvavého masakru. Rebelujúca ostrovná časť Sicílskeho kráľovstva ponúkla kráľovskú korunu aragónskemu kráľovi Petrovi III., manželovi Konštancie, dcéry predošlého kráľa Manfréda. 30. augustaa 1282 pristál kráľ Peter v Trapani a už 4. septembra bol v Palerme vyhlásený za sicílskeho kráľa.