Pomerne nepozitívne na dejiny Byzantskej ríše nazeral aj nemecký klasicizmus a novohumanizmus. Byzantskú ríšu ale pokladal za ochrankyňu antických hodnôt. Na tento názor nadviazalo filhelenistické hnutie, ktoré vzniklo po Gréckom povstaní v roku 1821. Plodom nadšenia vyvolaného gréckym svetom bolo vydanie 50-zväzkového "Bonnského korpusu" zloženého z diel byzantských historikov. Za jeho vytvorením stál Berthold Georg Niehbur a z diela byzantológovia čerpajú dodnes. V 19. storočí začínajú vznikať viaceré rozsiahle historické diela. V Anglicku medzi bádateľov byzantského sveta patril napr. George Finlay, vo Francúzsku Charles Diehl, v Rusku napr. V. G. Vasiljevskij, či F. I. Uspenskij.