Raffet, som i sin ungdom var porslinsmålare och litograf, studerade vid École des beaux-arts och en tid för Nicolas Charlet. Bland Raffets representativa kompositioner märks exempelvis "Garnisonens avtåg", "Reveljen", 1807 (Napoleon till häst, lugn framför fronten under en drabbning), "Paraden" (Napoleon, sedd från ryggen, går utmed de skyldrande grenadjärernas oändliga led), "Beresina" (Napoleon rider ensam fram genom ett ödsligt snölandskap), "Bataljonen i fyrkant mottager ett rytterianfall", "Waterloo", "Bellerofon" (den fångne Napoleon ser Frankrikes kust försvinna i fjärran) och slutligen "Den nattliga mönstringen" (1848), en drömbild, där Napoleon, återuppstånden ur graven, åter för sin armé till seger. För den folkliga uppfattningen av kejsaren och hans här var dylika bilder av den allra största betydelse. Raffet skildrade även samtida krig, i Belgien, Algeriet och Italien. Han utgav album från resor till Krim 1837 och Spanien 1849. Raffet illustrerade Béranger, Thiers "Revolutionens historia" med flera verk och målade i akvarell och olja ("Mönstringen", M"anöver vid Compiégne", "Napoleon i Egypten", "Vid moskéns port", soldattyper). Han är representerad i Louvren med målningar och teckningar, i Nationalbiblioteket och i franska museer. Raffets monument (byst med trumslagaren ur "Den nattliga mönstringen" som sockelfigur) av Emmanuel Frémiet restes utanför Louvren 1893. Han behandlas i monografier av Auguste Bry (1861), Hector Giacomelli (med katalog, 1862) och Henri Beraldi (1891 och 1892). Raffets son med samma namn utgav 1879 "Notes et croquis de Raffet."