Július elsején Galíciában megindult a Kerenszkij-offenzíva. A központi hatalmak a nagyarányú orosz csapatösszevonásokról értesültek és saját offenzívájukat elhalasztva az orosz támadás kivédésére készültek fel. A támadás az első napokban átszakította a frontot, mert cseh ezredek egyszerűen átálltak az orosz oldalra, s a tüzérség is lehengerlő erővel lőtte az állásokat. Három nap alatt mégis megfékezték a támadást és a tartalékok erejével megkezdődhetett az offenzíva felgöngyölítése. Július 20-án az orosz csapatok már rendezetlenül menekültek. A 240 km-t hátráló hadsereg négyszázezer fős veszteséget szenvedett és morálisan összetört. Az offenzíva sikertelenségéhez nem csekély részben járult hozzá, hogy a katonák tanácsokba tömörülve kezdték vitatni és felülbírálgatni a tisztek parancsait, s ha ezek után adott esetben engedelmeskedtek is, az már túl késő volt ahhoz, hogy eredményt érjenek el általa. A vereség után a katonaság gyakorlatilag nem engedelmeskedett többé a parancsoknak, bár a hazáját még hajlandó volt védeni.