Основни заплет романа је љубавни троугао и сукоб између пољског властелина Јана Скшетуског и козачког вође Јурка Бохуна, који се боре за руку украјинске кнегиње Јелене Булихове. Роман описује историјске личности и догађаје из пољске перспективе, са пуно симпатија за пољску властелу која је индивидуализована кроз епизодне ликове, међу којима се истичу ликови пана Заглобе и Лонгина Подбипјенте, који су приказани као витезови и браниоци хришћанства, док се устаници оптужују за покоље, антисемитизам и савез са Татарима, непријатељима отаџбине и вере. Покољ пољака и Јевреја назива се злочином, док се покољ украјинских сељака назива правдом:"...а што према бунтовницима нема милости, то је заслуга, а не грех...Где ми можете показати слична чудовишта?Где има онаквих дивљаштава каква су они вршили над женама и децом?Где онаквих страшних злочина? И зато су колац и вешала претерани? Фуј,фуј!""Пуковник Заћвиљиховски о побуњеним козацима."Историјски догађаји обухватају устанак Хмељницког до битке код Берестечка (1651) .