A falu keletkezése a környék patakjaiban történt aranymosással hozható összefüggésbe. Első említése még birtokként a zobori apátság 1038-as oklevelében történik. Ezután 1156-ban bukkan fel újra oklevélben, amikor Martinius esztergomi érsek a falu tizedét az újonnan épített esztergomi egyháznak adja. A falu Gímes várának uradalmához tartozott. 1397-ben "Zalathna", 1424-ben "Zalakna" néven említik. 1424-ben Forgách Miklós a birtokosa. Az aranykészletek kimerülése miatt az aranymosás azonban nem tartott hosszú ideig, hiszen 1564-ben már a ghymesi uradalom lakatlan településeként említik. 1601-ben 28 ház állt a településen. Forgách Simon részt vett a Rákóczi-szabadságharcban, ezért 1709-ben a Forgách-birtokok a kamara igazgatása alá kerültek. Nem sokkal később a birtokot a nagyugróci Lőrincz család kapta meg. A falu ezután a nagytapolcsányi uradalomé, majd a felsőelefánti pálosok birtoka. A falu ekkor majdnem ismét elnéptelenedett. 1720-ban kocsmája és 10 adózó portája volt.