I 1849, efter pres fra blandt andet skribenter og intellektuelle, indføres Junigrundloven, som medfører et parlament med et landsting og et folketing, samt frihedsrettigheder såsom trykke-, tros- og forsamlingsfrihed. Bønderne havde allerede før grundloven taget de demokratiske idéaler til sig, blandt andet gennem de af Grundtvig inspirerede folkehøjskoler samt gennem andelsbevægelsen. I 1864 taber Danmark den anden slesvigske krig, og må derved afstå hertugdømmerne Holsten, Lauenborg og Slesvig, hvilket medfører en tilbagegang for de Nationalliberale og en fremgang for Højre, der i 1866 tilvejebringer Den Gennemsete Grundlov. Fra 1875 til 1894 var J.B.S. Estrup regeringsleder. Perioden 1885 til 1894, hvor Højre regerede uden flertal i Folketinget, omtales som Provisorietiden. Først efter systemskiftet i 1901 skulle regeringen have støtte fra et flertal i folketinget.