Amb la victòria a Mallorca, poc després de la publicació dels dos manifests, de la sublevació contra la República espanyola i contra l'autonomia catalana, els revoltats acusaren els signants de la Resposta als catalans de traïció a la unitat d'Espanya i de ser culpables de separatisme i els obligaren a retractar-se'n públicament. Les circumstàncies del desembarc republicà a Mallorca, dirigit per Bayo, foren aprofitades per generar un clima d'hostilitat irrespirable cap als signants. En el moment dels primers bombardeigs republicans i del desembarcament republicà procedent de Barcelona, a la costa de Manacor, la campanya pública contra els signants empitjorà i s'hi afegí la pressió dels afusellaments, assassinats i empresonaments quotidians, així com la impossibilitat de fugir de Mallorca. Aleshores, 107 dels signants de la Resposta als catalans firmaren, alguns des de la presó estant, un manifest d'adhesió a la sublevació i a Espanya, publicat el 17 de setembre (havien passat gairebé sols dos mesos des de la revolta).