Metzendorf sokáig a leobersdorfi apátsági egyházközséghez tartozott, csak 1783-ban nyerte el önállóságát. Szt. Radegundnak szentelt templomát a legenda szerint egy francia származású hadvezér építtette győzelme (amit feltehetően egy kisebb török csapat felett aratott 1532-ben) emlékére. 1679-ben pestis pusztított a faluban, 24 portánál voltak fertőzöttek. 1683-ban a törökök dúlták fel a települést, 1706-ban és 1707-ben pedig Rákóczi kurucai fosztogattak, összesen három helyi lakost megölve. A napóleoni háborúk alatt a franciák szállták meg a két falut. 1832-ben leégett a plébánia; mivel a pap egy nappal korábban megtagadta egy tiszt elszállásolását, katonákat gyanúsítanak gyújtogatással. 1843-ban egy tűzvész során 18 ház leégett. A Leobersdorf és Gutenstein közötti vasút 1877-ben áthaladt Matzendorf területén, de megálló csak 1883-ban létesült. 1921-ben elektromos hálózat, 1932-ben vízvezeték létesült. A második világháború végén a szövetségesek – feltehetően Bécsújhely bombázásából megmaradó – három bombát dobtak Matzendorfra. 1945. április 2-án a Vörös Hadsereg megszállta meg a két községet, amelyek 1955-ig a szovjet megszállási zónában maradtak.