Sok fontos labdarúgó a Kladno kék-fehér szerelésében kezdte karrierjét, vagy viselte azt pályafutása során. Ilyen volt Otakar Škvain-Mazal (1894–1941), az SK Kladno ifistája, és három gól szerzője az antwerpeni olimpián 1920-ban, amikor is a csehszlovák csapat a döntőig menetelt. František Kloz (1905–1945), a Kladno legnépszerűbb játékosa, és a legtöbb gól szerzője (592 gól kladnói színekben), és csehszlovák válogatott is volt, aki csakúgy, mint csapattársa, Josef Kusala, pisztollyal kezében vesztette életét hazája felszabadítása alatt 1945-ben. Karel Kolský (1914–1984), a csehszlovák válogatottban játszott, majd később a kispadról is irányított. Jan Fábera (1928–1984), szintén volt SK Kladno-játékosként irányította sikeresen a szudáni labdarúgó-válogatottat, és edzősködött Algériában, továbbá Izlandon is. Az 1971-72-es szezontól, ő és Jozef Vengloš edzette a csehszlovák U23-as válogatottat, amelyik megnyerte az 1972-es U23-as labdarúgó-Európa-bajnokságot. Josef Kadraba (1933-2019) a Kladno csatára volt, később játszott és edzősködött is a Slovan Wien csapatában, de legfőkébb a cseh válogatott tagja volt, amelyik meglepetésre ezüstérmet nyert az 1962-es labdarúgó-világbajnokságon Chilében. Jan Suchopárek (1969-), kladnói növendék, később 61-szer lépett pályára a nemzeti csapatban. 1996-ban visszahozta az ezüstöt a második helyért az EB-n. Azt is meg kell jegyezni, hogy a legendás cseh csatár, a sokáig a Slavia Prahában játszó Josef Bican (1913–2001) is edzette a kladnói első csapatot, méghozzá az 1962-63-as szezonban.