У чин артиљеријског пуковника за генералштабне послове унапређен је 15. августа исте године а на дужности војног изасланика провео је до 11. јула 1931. године. После повратка у земљу распоређен је 26. јула исте године за начелника штаба Босанске дивизијске области са седиштем у Сарајеву. За команданта пешадијског пука у Боки Которској именован 2. јула 1934. године. Деловођа војног савета и хонорарни професор на Војној академији био је од 20. маја 1935. до 7. јула исте године. Након ове дужности именован је за вршиоца дужности а потом и начелника штаба Треће армијске области са седиштем у Скопљу и на тој дужности 1. априла 1937. године унапређен је у чин генералштабног бригадног генерала. Премештен 3. новембра 1938. године за помоћника управника Војне академије за Вишу школу и сталног професора. На краљев рођендан 6. септембра 1939. године одликован је орденом Југословенске круне трећег реда а 31. октобра именован за команданта Шумадијске дивизијске области са седиштем у Крагујевцу. Дана 11. децембра 1940. године, враћен на дужност помоћника управника Војне академије. У чин дивизијског генерала унапређен је 1. априла 1941. године. Одласком дивизијског генерала Марка Михаиловића на дужност команданта Дринске дивизије 6. априла 1941. године, постао је управник Војне академије. Априлски рат га затиче на тој дужности и на њој је остао до капитулације Југословенске војске 18. априла исте године.