La decisió de tornar va ser influenciada pel bombardeig de Iugoslàvia, que Zinóviev va condemnar repetidament. Creia que la guerra dels Balcans s'estava produint contra Europa, que significava la seva degradació i marca l'arribada d'un totalitarisme nou post-democràtic i postcomunista. En l'última entrevista occidental "Per què estic tornant a Rússia", publicada a " Le Monde ", Zinoviev va declarar canvis catastròfics a Occident i a Rússia, la rendició d'Europa a l'americanització i la globalització, la seva traïció als seus ideals (democràcia, llibertat d'expressió, valors morals i altres) Va afirmar que, tornant a Rússia, continua compromès amb valors europeus genuïns. Slobodan Milošević (el filòsof es va trobar amb ell el 1999), com Moammar al-Gaddafi, simbolitzaven per a Zinóviev el repte i la resistència a la globalització; la desobediència als Estats Units despertava la seva admiració i respecte.. Zinoviev sostenia que totes les acusacions presentades contra Milošević eren mera calúmnia; també va declarar que admirava Radovan Karadžić i Ratko Mladić, a qui considerava persones significatives del . Va comparar el procés de globalització amb una Tercera Guerra Mundial, la primera fase de la qual va ser la Guerra Freda.