Руски слависта Виктор Григорович је 1848. године описао, у "Очерк за пътешествие по Европейска Турция", "Жерве" као "бугарско" село. Крајем 19. века Милош Милојевић је забележио 40 српских кућа у Жервима. Између 1896. и 1900. године село је потпало под Бугарском егзархијом. Према Василу Канчову, у Жервима је 1900. године живело 290 Словена хришћана. Секретар Бугарске егзархије Димитар Мишев је 1905. године забележио да у месту Жерви има 280 Словена "егзархиста". Боривоје Милојевић 1920. године наводи да у Жервима има 40 кућа Словена хришћана. Године 1913. у Жервима је било 256 житеља, 1920. године 244, 1928. године 304, а 1940. године је било 457 житеља. Жерви су током Грађанског рата доста настрадали, због чега је неколико породица избегло у Југославију (СР Македонију), а други су избегли на безбеднија места. Након завршетка рата већина мештана се вратила.