Од Благовести 1796. године, када Карађорђе у манастиру, пред народом тражи опроштај због убиства оца, па до слободе након Другог српског устанка, Благовештење ће имати истакнуту улогу у устаничким догађањима, између осталог, током Првог устанка поред манастира правио се барут, а 1814. године овде је одржан сабор српских првака са којег је упућено писмо руском цару да се заузме за њих код турских власти. За време владавине Милоша Обреновића темељно обновљен, када је на западном делу цркве подигнута велика кула-звонара, обновљени су манастирски конаци и читав комплекс опасан је зидом. Обнова је започела за време настојатеља Василија 1857. године прилозима побожних из околине. Манастирско братство су тада чинили: настојатељ архимандрит Василије, и калуђери Методије, Пајсије и Глигорије. У Другом светском рату је поново доста страдао, тако да је накнадно обновљен.