Први велики забележени сукоби на територији данашње Француске били су током &lt;a href="%D0%93%D0%B0%D0%BB%D1%81%D0%BA%D0%B8%20%D1%80%D0%B0%D1%82"&gt;Галског рата (58-51/50. п. н. е)&lt;/a&gt;. На челу победничке, римске војске налазио се Гај Јулије Цезар. Након распада Римског царства, германско племе Франака преузело је контролу над Галијом, поразивши конкурентска племена. Територија коју су они тада настанили по њима носи име, "Франачка земља" или само Франачка"." Свој највећи успон Франачка доживљава под краљевима Хлодовехом I и Карлом Великом, који су успоставили језгро будуће француске државе. У средњем веку, ривалство са Енглеском изазвало је велике сукобе попут Норманског освајања и Стогодишњег рата. Захваљујући централизованој монархији, првој сталној војсци још од римских времена и коришћењу артиљерије, Француска протерује Енглезе са својих територија и излази из средњег века као најмоћнија држава Европе. Тај статус губи консолидацијом Светог римског царства немачке народности и поразом од Шпаније у италијанским ратовима. Хугенотски ратови осакатили су Француску крајем 16. века, али велика победа над Шпанијом у Тридесетогодишњем рату поново је учинила Француску најмоћнијом државом на континенту. Уз то, Француска је успоставила колонијално царство у Азији, Африци и Америци. Под [[Луј XIV|Лујем XIV], Француска је постигла војну надмоћ над својим ривалима, али ескалација сукоба са све снажнијим непријатељским коалицијама довела је до [[Рат за шпанско наслеђе|Рата за шпанско наслеђе]] и оставила краљевство на ивици банкрота почетком 18. века.