Els bombardeigs massius i la crueltat de la guerra retransmesa en directe per primera vegada pels mitjans de comunicació acabaren de canviar la imatge que encara hi havia a molts països dels Estats Units, i especialment la que tenien els mateixos estatunidencs de si mateixos. La imatge d'un país enorme esclafant a un altre de petit, i la dels seus soldats realitzant matances fora i dins van resultar demolidores, deixant esclafat (però no mort) l'esperit del Destí Manifest. A les eleccions de 1968, un president dedicat a les reformes socials com Lyndon Johnson s'hagué d'enfrontar a grans desafiaments per part de dos demòcrates oposats a la guerra: els senadors Eugene McCarthy i Bob Kennedy (germà de l'assassinat President Kennedy i també assassinat al final de la campanya). El 31 de març, en vista d'una derrota humiliant segons les enquestes i de la incessant prolongació del conflicte al Vietnam, Johnson es retirà de la contesa presidencial i oferí negociar el final de la guerra. La reelecció de Nixon el 1972 provocà un èxode massiu de ciutadans descontents cap a països com Canadà.