A hosztóti templom a középkorban anyaegyház volt. 1333-35-ben Tamás nevű papja 30 széles dénárnyi pápai tizedet fizetett be. A korábbi román templom helyén feltehetően a 14. század elején emeltettek gótikus épületet a falu kegyurai, a Hosszútótiak. Ismert nevű plébánosai 1241-ból Balázs, 1461-ből Bálint (aki még 1501-ben is szolgálta híveit), valamint az egyházváltás előtti utolsó katolikus pap, István 1550-ből. Első írásos említése 1455. február 1-ről származik; egy budai keltezésű oklevélben Marczali Miklós vajda fia a szomszédos Nyavalád (ma Zalaerdőd) nevű pusztáját a hosszútóti "(Hozwthoth)" egyház Szent János-oltárának adományozta. Eszerint a középkori templomot Keresztelő Szt. Jánosnak szentelték.