El 18 de juliol de 2007 diverses associacions de drets humans van presentar denúncies davant l'Audiència Nacional per a la recerca dels crims del franquisme, però aquestes van ser desestimades, ja que "els delictes havien prescrit o, en tot cas, estaven subjectes a la Llei d'Amnistia de 1977". Al setembre de 2008, el jutge d'Instrucció número 5 de l'Audiència, Baltasar Garzón, va tornar a impulsar aquestes denúncies, acompanyades dels noms i cognoms de 130 000 desapareguts del franquisme. El fiscal de l'Audiència Nacional va al·legar que els delictes de genocidi i crims de lesa humanitat no estaven tipificats en el Codi Penal de 1932, que regia quan es van cometre, i que no es podien aplicar amb caràcter retroactiu. Garzón, emparant-se en què són delictes que no prescriuen, va imputar personalitats del règim franquista, el 14 d'octubre, un delicte de genocidi per aquests i altres successos