Hornosaský kraj či Hornosaský říšský kraj (německy "Obesächsischer Reichskreis", latinsky "Circulus Saxonicus superior", anglicky "Upper Saxon Circle") byl jedním z krajů Svaté říše římské. Vznikl rozdělením Saského kraje r. 1512 na kraje Hornosaský a Dolnosaský. Přetrval až do zániku říše v roce 1806. Zasedání krajských sněmů se odehrávala u kulatého stolu a při hlasování neexistovaly "lavice" (kurie). Přednost některých stavů před jinými se omezovala na ceremoniální záležitosti. Krajské sněmy se konaly v 16. století v Jüterbogu a Zerbstu, jeden z nich (r. 1596) ve Wittenbergu, v 17. a 18. století bývaly sněmy pořádány ve Frankfurtu nad Odrou a v Lipsku. Snahou bylo najít vždy město na pomezí obou krajských kurfiřtství. Od reformace byl kraj hlavní baštou protestantismu v říši, což se projevilo nejsilněji za šmalkaldské války. Říšští biskupové a preláti byli většinou sekularizováni a jejich území získala krajská knížata.