Fredrikin isä oli Augustenburgin herttua Kristian August II, jonka pyrkimys varmistaa Schleswigin ja Holsteinin periytyminen suvulleen oli vaikuttanut ensimmäisen Saksan–Tanskan sodan syttymiseen vuonna 1848. Fredrik palveli sodan aikana Schleswigin saksalaismielisessä kapinallisarmeijassa. Perheen jouduttua tappiollisen sodan jälkeen maanpakoon hän siirtyi upseeriksi Preussin armeijaan. Hänen isänsä lupasi Tanskan hallitukselle olla puuttumatta kruununperimykseen, mutta Fredrik julisti vuonna 1859, ettei tämä sitonut häntä. Kun Tanskan kuningas Fredrik VII kuoli marraskuussa 1863 ja hänen seuraajakseen tuli Kristian IX nuoremmasta Glücksburgin sukuhaarasta, Kristian August II ilmoitti välittömästi luopuvansa oikeudestaan Schleswigin ja Holsteinin kruunuun poikansa Fredrikin hyväksi, ja Posenin Dolzigissa oleskellut Fredrik julisti seuraavana päivänä olevansa herttuakuntien laillinen hallitsija vuoden 1848 perustuslain mukaan. Kannattajat julistivat hänet 27. joulukuuta Elmshornissa Schleswigin ja Holsteinin herttuaksi nimellä Fredrik VIII ja hän asettui perustamansa varjohallituksen kanssa Kieliin.