El 2003, Asa Kasher i el general Amos Yadlin (que es convertirà en cap de la intel·ligència militar fins a l'any 2010) publiquen un article destacat, titulat: "Ètica militar del combat contra el terror: una perspectiva israeliana", després del qual van elaborar un document per al Cap d'Estat Major de l'època, Moshe Ya'alon, que pogués servir de base per a un nou "codi de conducta" més adequat per al concepte de guerra asimètrica. Moshe Yaʿalon exposà les idees contingudes en el document diverses vegades abans de les reunions militars, però sense donar-li tanmateix un caràcter constrenyent. Nogensmenys, el petit comitè encarregat de la reflexió sobre l'ètica militar ara ha de comptar amb el sorgiment d'un conjunt de valors i principis consistents amb el sionisme religiós. A causa de la forta representació de 'kippot serugot' (soldats religiosos dels corrents sionistes-religiosos que portent constantment llur quipà) la influència d'una ètica militar-religiosa sionista definida en el si de les "ieixivot" (escoles religioses) sense cap mena de control de l'Estat Major General, que avui és clarament visible sobre el terreny. Una de les principals conseqüències és la posada en qüestió i per tant l'afebliment del dret dels conflictes armats i del codi d'ètica formal. Durant l'Operació Plom Fos, van esclatar conflictes i tensions sobre l'ètica militar, fins i tot damunt el "camp de batalla", fins al punt que des de llavors, l'exèrcit israelià ha revisat la seva política d'acomodament amb el sector religiós i especialment, i ha trencat diversos acords i aliances amb algunes organitzacions i associacions religioses.