Hugenoti so, kljub vojaški podrejenosti, nekaj časa še uspevali zadržati vsaj omejene verske in politične pravice. Prve tri vojne so se končale z mirovnim "ediktom iz Amboise-a" leta 1563, ki jim je dajal omejeno svobodo veroizpovedi. "2. saint-germanski edikt" jim je zagotovil tudi varovana območja. Poskus sprave s strani hugenotskega admirala Colignyja in poroka med hugenotom Burbonom Henrikom Navarrskim (eden od upravičencev do francoskega prestola, ki so čakali v vrsti) in najmlajšo hčerko Katarine Medičejske Margareto pa je pripeljala do novega zapleta. V šentjernejski noči so katoličani množično napadli hugenote. Pokol je trajal 5 dni in je samo v Parizu terjal smrt vsaj 2000 hugenotov, na deželi pa v naslednjih tednih še veliko več. Pobili so mnogo pomembnih hugenotskih voditeljev, med njimi tudi admirala Colignyja.