Toisen maailmansodan jälkeen Japanin poliittista ja sotilaallista johtoa syytettiin Tokion sotarikosoikeudenkäynnissä ”rikoksista rauhaa vastaan”, jolloin oikeus joutui ottamaan kantaa myös Pearl Harborin iskuun. Tuomaristo ei päässyt yksimielisyyteen siitä, oliko yllätyshyökkäys rikkonut kansainvälistä oikeutta, sillä vuoden 1907 Haagin sopimus ei selvästi määritellyt, kuinka paljon etukäteen hyökkäyksestä tulee varoittaa. Hyökkäys todettiin kuitenkin rikokseksi rauhaa vastaan muilla perusteilla, koska Japanin hallitus oli rikkonut Yhdysvaltain asettamaa kauppasaartoa ja turvautunut voimankäyttöön edistääkseen valloituksiaan.