L’atemptat de l’11 de setembre del 2001 va tenir repercussions importants per al món sencer. Segons un article del "Diari d’Andorra" “l’opinió pública no tindrà proves de la culpabilitat d’Ossama Bin Laden, ni veurà imatges d’un sol cadàver, ni podrà saber si l’explosió al Pentàgon va ser d’un avió o d’una bomba [...] en patiran les conseqüències els drets humans [...] llibertat d’expressió [...] en benefici de la seguretat”. Efectivament la llibertat d’expressió va veure’s afectada a tot arreu. Les revelacions fetes per Julian Assange i Eward Snowden evidencien aquest fet. Andorra també va veure com es retallava la llibertat d'expressió malgrat que els casos que es troben al país no tinguin relació amb els atemptats. Tanmateix, WikiLeaks apuntava el país com a destinació de “moviments de bitllets falsos”. Andorra era, segons el lloc web, una de les “principals àrees” del sud d’Europa per a aquesta pràctica. Els informes destapats consten d’un govern andorrà passiu davant del crim organitzat. El portal web de Julian Assange va assegurar que Albert Pintat havia abandonat la idea de presentar-se a les eleccions arran de la pressió diplomàtica francesa exercida a Andorra arran de la lluita contra els paradisos fiscals.