Na jaře roku 1648 se aktivně zapojil do kozáckého povstání Bohdana Chmlenického znovu proti Polsko-litevské unii. V březnu 1648 dorazil Bohdan Chmelnický ze Záporoží do Bachčisaraje, aby požádal krymského chána İslâma III Giraje (vládl 1644–1654) o vojenskou pomoc proti polské šlechtě. Chmelnický uzavřel s chánem vojenské a politické spojenectví proti Polsko-litevské unii. İslâm III Giraj pověřil Tuhaj Beje, aby vedl velký tatarský sbor na pomoc kozákům. Pod velením Tuhaj Beje bylo podle různých zdrojů 6 až 20 tisíc Tatarů. Dne 18. dubna 1648 se Bohdan Chmelnický s Tuhaj Bejem a jeho tatarskými vojáky vrátil do Záporožské Síče a 22. dubna 1648 se svou tatarskou jízdou a s Bohdanem Chmelnickým s jeho kozáckou armádou vyrazil ze Síče na tažení přes Ukrajinu. Polsko-litevská unie vyslala velkou armádu pod velením hejtmana Mikołaje Potockeho a hejtmana Marcina Kalinowského.