Danmarks anfall på Sverige – det så kallade Teaterkriget – vid denna tid syntes råga måttet av olyckan, men gav Gustav tillfälle att med heder lämna Finland och att vädja till det svenska folkets patriotism. Det finska officersupproret, som inte fick tillräckligt stöd från Ryssland, föll samman av sig självt inför den allmänna domen; på hösten kunde Gustav arrestera dess främsta män och i december utfärda kallelse till Riksdagen 1789. Då adeln här fortsatte sin kamp mot kungen och sökte förhindra att ständerna hjälpte honom i hans finansiella trångmål lät Gustav plötsligen, i februari 1789, arrestera riddarhusets främsta män (Axel von Fersen d.ä., Charles De Geer, Claes de Frietzky med flera) och genomdrev med de ofrälse ståndens hjälp trots adelns protester en ny grundlag, "Förenings- och säkerhetsakten", som utvidgade kungens makt men som också utjämnade ståndsskillnaderna i Sverige, och från och med nu var de flesta ämbeten även öppna för ofrälse personer.