Vanhastaan Novgorodin tasavaltaan ja myöhemmin Venäjään kuulunut Laatokan länsipuolelta nykyiseen Pohjois-Karjalan maakuntaan ulottunut alue tuli ensimmäisen kerran Ruotsin vallan alle vuonna 1580 pitkänä vihana tunnetun sodan aikana. Ruotsi muodosti miehittämästään alueesta Käkisalmen herttuakunnan, valloituksista ylpeän Ruotsin kuningas Juhana III:n ottaessa itselleen Suomen, Käkisalmen ja Inkerinmaan suuriruhtinaan arvonimen. Käkisalmen herttuakunnan vaakunaksi tuli "valkoinen palava linna, jossa kolme pyörötornia ja niiden välissä kaksi muuria, alapuolella virta ja yläpuolella kaksi palavaa kranaattia sinisessä kentässä"."" Vaakunan palava linna ja kranaatit kuvasivat Käkisalmen linnan valloitusta, jossa ruotsalaisjoukkoja komentanut Pontus De la Gardie "ampui kaupungin tuleen hehkuvilla luodeilla." Herttakunnan vaakunalippua kannettiin muiden Ruotsin maakuntien tapaan Juhana III:n hautajaisissa vuonna 1594.