Kurdien asuttama alue eli Kurdistan oli aluksi tärkeä strateginen puskurivyöhyke Osmanien valtakunnan ja Persian eli nykyisen Iranin välillä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alueelle muodostettiin useita valtioita, kuten Turkki, Irak ja Syyria, ja kurdit alkoivat ajaa omaa itsenäistä kurdivaltiotaan. 1970-luvulla Irakin kurdit olivat jakautuneet kahteen keskenään kilpailevaan ryhmittymään, mutta heidän rivinsä yhdisti Irakin–Iranin sota 1980-luvun puolella. Tuolloin kurdit, joista suuri osa oli loikkareita Irakin armeijasta, alkoivat taistella Saddam Husseinin hallintoa vastaan vallatakseen alueita Irakin Kurdistanista. Saddam vastasi kurdien toimiin Al-Anfal-kampanjalla, jonka ehkä tunnetuimmaksi tullut osa oli Halabjan joukkomurha, jossa Irakin ilmavoimat surmasi arviolta 5 000 henkilöä myrkkykaasulla. Al-Anfal-kampanjan myötä tuhannet kurdit kuolivat ja noin miljoona pakeni kodeistaan. Hävityksen takia kurdit luopuivat lopulta taistelusta Saddamia vastaan.