Keisari Frans Joosef I kuoli vuonna 1916 ja hänen 30. joulukuuta kruunattu seuraajansa Kaarle I päätti ottaa kosketuksen ympärysvaltoihin sodan päättämiseksi. István Tisza joutui jättämään pääministerin tehtävänsä hänen ollessaan haluton muutoksiin, vaikkakin Tisza säilytti edelleen vaikutusvaltansa. Itävalta-Unkarin vähemmistökansallisuuksia innosti ennestään Venäjän vallankumous maaliskuussa 1917 ja Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin 14 kohdan rauhansuunnitelma, jossa vaadittiin rajojen vetämistä uudelleen kansallisuusperiaatteen mukaisesti. Venäjältä palaavat sotavangit levittivät vallankumousaatetta myös Unkarissa.