Acabada la primera guerra mundial, les fronteres de Caríntia van ser disputades. El 5 de novembre del 1918, un grup de milicians eslovens comandats per Franjo Malgaj van envair Caríntia, tot seguit se'ls va unir l'exèrcit eslovè comandat per Rudolf Maister. Amb el suport regular de l'exèrcit, van ocupar el sud i van reclamar el territori per crear l'Estat dels Eslovens, Croats i Serbis ("Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca", o SHS) després conegut com a Iugoslavia. El govern provisional d'aquest estat va fugir cap a Spittal an del Drau i, veient que sorgien milícies populars en contra d'aquesta reforma fronterera, van decidir declarar resistència armada. La resistència i les tropes iugoslaves es van trobar al nord del riu Drava, a la ciutat de Völkenmarkt, cosa que va alarmar els aliats , que en aquell moment estaven a la conferència de pau de París.