Però els romans, ocupats amb Anníbal, no van poder ajudar als seus aliats i Filip va ocupar altra vegada Terme i els etolis es van desanimar tant que van demanar i signar la pau el 205 aC. Macedònia i Roma van fer també les paus però les hostilitats es van reiniciar l'any 200 aC. Els etolis van proclamar la neutralitat però finalment al veure les victòries del cònsol Publi Sulpici Galba Màxim van passar al camp romà i van declarar la guerra a Filip i van combatre a la Batalla de Cinoscèfales l'any 197 aC on la seva cavalleria va ser decisiva. Però les coses no van anar com els etolis esperaven dels seus aliats i quan Tit Quinti Flaminí es va retirar a Itàlia, els etolis van invitar al selèucida Antíoc III a envair Grècia i van declarar la guerra a Roma l'any 192 aC en l'anomenada Guerra Romano-Síria. Antíoc va ser derrotat a la Batalla de les Termòpiles l'any 191 aC i va retornar a Àsia i els etolis van quedar sols exposats a la venjança dels romans. Van obtenir una treva de Roma que es va trencar aviat quan van arribar rumors de victòries d'Antíoc a Àsia. El cònsol romà Marc Fulvi Nobílior va entrar a Grècia i va assetjar Ambràcia l'any 189 aC, ciutat que pertanyia a la Lliga Etòlia. Llavors es va conèixer la desfeta total d'Antíoc a la batalla de Magnèsia i els etolis van demanar la pau a qualsevol preu. Els romans la van concedir, però en uns termes que els van privar per sempre de la seva independència i els van convertir en vassalls de Roma.