Крсташи Четвртог крсташког рата (1202—4) наишли су у Грчкој на слаб отпор. Након пада Цариграда, на грчкој територији крсташи оснивају неколико крсташких држава: Ахајску кнежевину, Атинско војводство, Епирску деспотовину, Солунску краљевину. Млетачка република је искористила распарчаност Грчке и заузела све важније луке на Јадранском и Јонском мору. Ахајска кнежевина је била најбоље организована међу свим државама које су Латини образовали. Касније се појавила и Каталонска компанија која ће се за неколико деценија учврстити у Атинском војводству. Михаило VIII Палеолог освојио је Цариград 1261. године. Византији је прикључио и Солунску краљевину. До своје смрти (1282), Михаило је повратио Егејска острва, Тесалију, Епир и већи део Ахаје. Средином 14. века Византинци освајају већи део Пелопонеза (Мореје) и на њему образују ранију тему. Јован VI Кантакузин оснива 1347. године на територији Пелопонеза Морејску деспотовину додељујући је на управу своме сину Манојлу Кантакузину. На Коринтском земљоузу обновљена је 1414. године одбрамбена линија Хексамилион (6 миља) против Турака Османлија. Међутим, Мехмед II Освајач 1453. године осваја Цариград, а до 1461. године освајају и Морејску деспотовину.