Tunnetuimpia hovijuutalaisia olivat Ferdinand II:ta kolmikymmenvuotisessa sodassa auttanut prahalainen Jacob Bassevi (1570–1634), Leopold I:n armeijoita 1600-luvun lopun sodissa varustanut Samuel Oppenheimer (1630–1703) ja keisarillista armeijaa Espanjan perimyssodassa rahoittanut Samson Wertheimer (1658–1728). Bassevi aateloitiin vuonna 1614 ensimmäisenä juutalaisena Saksassa. Myös Alankomaiden Vilhelm III Oranialainen hyödynsi hovijuutalaisilta saatua rahoitusta useilla sotaretkillä. Hovijuutalaiset olivat Saksassa yleensä aškenasijuutalaisia, mutta Vilhelm Oranialaisen tärkeimmät rahoittajat olivat sefardijuutalaisia. Hovijuutalaiset joutuivat toisinaan vihatuiksi kansan keskuudessa antisemitismin vuoksi ja koska heihin voitiin kanavoida tyytymättömyyttä hallitsijan toimintaan. Vihan yltyessä hallitsijat saattoivat hankkiutua heistä julmasti eroon. Vuonna 1738 kavalluksista kuolemaan tuomitun Württembergin hovifaktorin Joseph Süss Oppenheimerin tapaus herätti valtavan huomion ja toimi antisemitistisen propagandan aiheena vielä 1900-luvullakin.