Åklagarna kunde bevisa att Ribbentrop även hade medverkat i den brottsliga politik, som företagits i de av Tyskland ockuperade områdena. I Nürnberg framkom det att han hade undertecknat lagen om upprättandet av riksprotektoratet Böhmen-Mähren och likaså givit order om deportationer av judar därifrån. Ribbentrop hade förordat lynchning av allierade flygare som hade skjutits ned över Tyskland. Ribbentrop bedyrade att han inte hade haft kontroll över alla brott som begicks, och att det var Hitler som hade haft det stora ansvaret och fattat alla viktiga beslut. Ribbentrop förnekade även att han själv skulle ha haft kännedom om koncentrationslägrens existens. Han påstod sig inför Hitler ofta ha uttryckt en avvikande åsikt och försökt påverka denne. Vid rättegången framkom det dock inte några bevis för detta, förutom att han hade ifrågasatt Operation Barbarossa. I sitt försvar inför domstolen förblev han trogen Führern, men hävdade samtidigt att han opponerat sig mot judeförföljelserna och Tysklands aggressiva expansionspolitik som ledde till världskrig. Under korsförhöret kunde åklagaren lägga fram en rad skriftliga dokument som bevisade motsatsen.