Три балканске државе (Србија, Грчка, Румунија) окрећу се против Бугарске. Румунска влада изјавила је да неће седети скрштених руку у случају међусавезничког рата. Сукоби Грчке и Бугарске одвијали су се још током Првог балканског рата (окршаји код Кавале и Нигрите). Две државе спориле су се око Солуна који је након рата припао Бугарској. Србија и Грчка су 1. јуна закључиле споразум о савезништву. Интервенција Русије да стиша сукобе није успела. Сазонов је позвао сву четворицу министра на састанак у Солуну. Гешов је, међутим, смењен са места председника владе, те је договор пропао. У таквој ситуацији је у Београд стигла вест да су бугарске трупе извршиле препад на српске положаје на Брегалници (29–30. јун). У бици на Брегалници Бугари су претрпели тежак пораз, након чега у рат улазе Црна Гора, Румунија и Турска. Турци заузимају део Тракије до Једрена. Румуни освајају Добруџу, а Грци наносе пораз Бугарима код Кукуша. Бугарска влада морала је положити оружје и затражити примирје (20. јул). Преговори о миру вођени су у Букурешту. По жељи Русије, Струмица је уступљена Бугарској. Букурешки мир потписан је 10. августа. Србија је добила Вардарску Македонију, а Грчка Егејску Македонију, Румунија Добруџу, а Турска Једрене. Бугарској је остављена Пиринска Македонија.