Az alaptörvény mintájául a francia abszolút monarchiát megdöntő 1830-as júliusi forradalom után kiadott francia alkotmány szolgált. Tele volt szabadelvű és demokratikus gondolatokkal: a hatalmat megosztotta a király és két gyűlés között. A tartományi tanácsok tekintélyes tagjait a király delegálta, a tartományi gyűlések tagjait cenzusos népszavazáson választották (ezt a rendszert is az 1830-as francia alkotmányból vette át). Új szellemű polgári és büntető törvénykönyveket íratott a Code Napoléon és a belga királyi alkotmány mintájára. A Szárd–Piemonti Királyság első miniszterelnökévé Cesare Balbó liberális újságírót nevezte ki.