Najpomembnejša prednost nadškofov je bila posvetitev oz. maziljenje francoskih kraljev - privilegij, ki je pripadal Reimsu in nadškofom (razen v nekaj izjemah), v času od kralja Filipa II. Avgusta (vladal od 1180 - 1223) ša vse do Karla X. (maziljen 1825). Ludvik XII. je podelil mestni komuni ustanovno listino oz. mestne pravice v letu 1139. Sporazum v Troyesu (1420) je mesto dodelil Angliji, ki si ga je hotela prisvojiti že med njegovim obleganjem leta 1360. S prihodom Ivane Orleanske so bili Angleži pregnani iz mesta, njen vpliv pa je leta 1429 pripomogel h kronanju Karla VII. v Reimski stolnici. Upor v Reimsu nastal zaradi davka na sol v letu 1461, je Ludvika XI. kruto zadušil. Leta 1585 je bilo mesto na strani Katoliške lige, po bitki pri Ivryju (1590) podvrženo Henriku IV.