Gróf Anton Forgáč sa po porážke uhorskej revolúcie dostal na čelo cisárskej civilnej správy v Košiciach. Neskôr palác ponúkol viceprezidentovi miestodržiteľského oddelenia v Košiciach Kristiánovi Kocovi. Od roku 1851 v paláci sídlil župan košického dištriktu. Od roku 1878 sídlilo v paláci tzv. "pánske kasíno", ktoré združovalo uhorskú župnú šľachtu. V čase prvej Česko-slovenskej republiky bolo palácu dobudované štvrté krídlo vo dvore, ktorý zaklenuli presklennou železobetónovou kupolou. Týmto krokov vznikla "dvorana", kde sa usporiadavali rôzne tanečné zábavy. V roku 1940 bol priestor dvora zastrešený a vytvorená bola dvorana pre Hornomaďarskú obchodnú banku. Po nej budovu prevzala "Obchodná banka". V 50. rokoch tu sídlil "Zväz česko-slovensko-sovietskeho priateľstva" a v roku 1952 sa sem nasťahovala aj Štátna vedecká knižnica Košice, ktorá tu sídli dodnes.