Либерални и национални покрети изњедрили су нову револуцији у Француској 1848. године. Револуцијом је оборена монархија и успостављена Друга република, која је ускоро била замјењена Другим царством. Француско-пруски рат је резултирао Француским поразом и успостављањем Другог рајха. Посљедица пораза била је абдикација Наполеона -{III}-, након чега се на политичкој сцени развила расправа о новом политичком уређењу државе. Већину су чинили монархисти, али није дошло до очувања монархије него је успостављена Трећа република. Проблем је била унутрашња подјела монархиста на "бонапартисте", који су заговарали останак династије Бонапарта на власти; "легитимисте", који су подржавали династију Бурбон и "орлеанисте", који су подржавали млађи огранак исте династије. Међусобна подјељеност била је од пресудног значаја, јер је нови устав изгласан тек 1875. године и то са само једним гласом више. Монархистички покрет је слабио све до краја 19. вијека када су се монархисти приклонили републици.