Suomen aateli kehotti alkuvuonna 1555 Kustaa Vaasaa aloittamaan sodan Venäjän kanssa. Suuri Venäjän sota syttyikin maaliskuussa. Se käytiin enimmäkseen Karjalankannaksella, mutta Savoakin uhattiin. Gustaf Fincke täydensi joukkojaan nostoväellä. Nostoväkeä saatiin aseistettua noin kolmetuhatta miestä, enimmäkseen savolaisia. Savoon tuotiin myös lisää vakinaista sotaväkeä, jotka hajautettiin linnaleiriin ympäri maakuntaa. Suurimmaksi osaksi savolaisilla talonpojilla ei ollut kuitenkaan ketään apunaan taisteluissa vihollisia vastaan. Viholliset olivat Savossa ortodoksisia karjalaisia ja ajoittain myös venäläisiä. He hävittivät Savon itäosia, etenkin Tavinsalmen pitäjää, joka oli pohjoisosien uudisasutusseutua. Savolaiset taas hävittivät Karjalaa kaakkoon aina Hiitolaan asti. Kesällä 1555 sota levisi Pohjanmaalle, jonka yhteydessä karjalaiset myös tappoivat kolmesataa Oulujärven savolaista uudisasukasta ja polttivat kymmeniä näiden taloista. Sota päättyi ratkaisemattomana vuonna 1557. Valtakuntien raja jäi kiistanalaiseksi.