Mnoho staroegyptských literárních památek z období Nové říše odráží dobové vědecké poznání – lékařské metody jsou například zachyceny na "Papyru Edwarda Smithe" (chirurgie, Druhá přechodná doba) nebo "Ebersově papyru" (léčivé rostliny, Nová říše) a dalších. Matematika starověkého Egypta se zachovala na "Rhindově papyrus" z Druhé přechodné doby, jiné texty odhalují starověkou egyptskou astronomii, geografii, zemědělství nebo zavlažování, jakož i vojenství, záznamy o cestování (například "Povídka o Wenamónově cestě do Foinikie" z Třetí přechodné doby) či jsou autobiografickými zprávami (jako v případě "Povídky o Sinuhetovi", která je ovšem pravděpodobně fiktivní, Střední říše). K fiktivním fantastickým příběhům lze připočítat kupříkladu "Pohádku o trosečníku na tajuplném ostrově" (Střední říše), "Pohádku o dvou bratřích" či