Ludvig XVI vastusti aluksi girondistien suunnittelemaa sotaa ulkovaltoja vastaan, kunnes lopulta antoi periksi koko maahan leviävälle sotakuumeelle. Sodan alkaessa huhtikuun lopulla 1792 girondistihallitus ja heidän ”hengettärensä” madame Roland keskittyivät etsimään sopivaa tilaisuutta syöstä monarkia valtaistuimelta. He lietsoivat vihakampanjaa kuningasparia vastaan ja yrittivät pakottaa kuninkaan hyväksymään uuden lakialoitteen pappien karkottamiseksi maasta. Kuningas kieltäytyi ja käytti perustuslain sallimaa veto-oikeuttaan. Samalla hän erotti hallituksensa girondistiministerit, koska ei ollut tyytyväinen heidän lainsäädäntöönsä. Pariisilaiset vastasivat Luvdigin käytökseen järjestämällä kansannousuksi muuttuneen mielenosoituksen 10. kesäkuuta 1792. Kansa epäili kuninkaan pitävän yhteyttä vihollismaan Itävallan kanssa ja huusi Tuileries’n palatsiin tunkeutuessaan "eläköön girondistit, alas kuninkaan veto-oikeus!" Mielenosoituksen huipennukseksi kansa pakotti kuninkaan pukeutumaan punaiseen vapauden myssyyn ja juomaan vapauden maljan.