Ensimmäiset ajatukset Suomen ajautumisesta jatkosotaan esitti sotasyyllisyysprosessia varten 1945 perustettu Hornborgin komitea, joka loppuraportissaan arvosteli Suomen poliittista johtoa passiiviudesta ja fatalismista. Myös varsinaisessa sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946 syytettyjen puolustus perustui tuottamuksellisuuteen, eli syytetyt eivät itse olleet aktiivisia toimijoita sodan syttymisen ja jatkumisen suhteen.