Цена успеха Шпаније у спољној политици је сиромаштво њених становника. Шпанија у Тридесетогодишњем рату устаје против Чешке што јој ствара неприлике у Низоземској. Низоземска флота поражена је код Гибралтара 1626. године. Између 1628. и 1631. године траје необјављени рат против Француске јер Шпанци настоје да спрече Французе да уђу у Монферат. Филипов брат, надвојвода Фердинанд, постављен је 1634. године за гувернера Низоземске. Шпанци побеђују Швеђане код Нордлингена и ослобађају јужну Немачку. Последица је улазак Франуске у Тридесетогодишњи рат. Шпанске снаге упадају у Француску и угрожавају сам Париз. Међутим, Француска се брани и постепено стиче предност. Адмирал Тромп уништава шпанску флоту 1639. године. У пролеће 1640. године избија устанак у северној Каталонији кога подржава и свештенство. Устанак се шири на целу Каталонију. Устаници заузимају Барселону и убијају вицекраља. Оливарес шаље нове трупе у Каталонију. Ришеље покушава да помогне устанике. Настоји да Каталонија постане независна држава под заштитом француског краља. Каталонско племство одбацује такво решење. Отпор Каталонаца угушен је тек 1652. године.