V dubnu roku 1849 připravoval car Mikuláš I. tažení na Západ, kde se chystal pomoci Františku Josefovi I. potlačit maďarskou revoluci. V tuto chvíli se car, jenž odsuzoval jakákoli povstání proti právoplatné vládě, dověděl o činnosti nelegálního revolučního kroužku, který by mohl vyvolat povstání v celém Rusku.  Dne 29. dubna 1849 car nařídil, aby byly veškeré shromážděné materiály o Petraševcích předány Třetímu oddělení a aby byli členové hnutí okamžitě zadrženi. V noci z 22. na 23. dubna bylo v bytě Petraševského zadrženo okolo 40 členů hnutí, kteří byli následně dopraveni k výslechu generálem Orlovem а převezeni do Petropavlovské pevnosti. Během samotného zatýkaní byla provedena také prohlídka bytu M. V. Petraševského. Všechny knihy a spisy, které zde byly nalezeny, byly okamžitě odeslány k prozkoumání.Mikuláš I. jmenoval dvě speciální komise, které měly dokázat, že se Petraševskij i se svými stoupenci snaží vyvolat násilný převrat v Rusku, a tím pádem svrhnout cara Mikuláše I.  První komise se zabývala bezprostředním vyšetřováním Petraševců a předsedal ji generál I.A.Nabokov. Druhá komise měla prozkoumávat spisy, korespondenci a knihy Petraševců a vyhledávat v nich náznaky demokracie, republikánství či hereze.  Obě komise začaly zasedat 26. dubna 1849. První komise začala náhodně předvolávat druhořadé svědky. Cílem bylo nejdříve nasbírat fakta a až poté mluvit s lídry hnutí. Jelikož nebylo žádoucí, aby se o případu Petraševského vědělo v celém Rusku, tak se komise rozhodla další svědky nepředvolávat, ale nechat je tajně sledovat. Kromě klasických výslechů se užívalo také předběžných výslechů prováděných prostřednictvím korespondence mezi agenty a podezřelými.