Další vojenské porážky Rakouska, tentokrát v prusko-rakouské válce, donutily císaře ustoupit Maďarům. Nadále obě části monarchie (Předlitavsko a Zalitavsko) spojovaly jen osoba panovníka a společná zahraniční a vojenská politika. Pro Předlitavsko byla vydána nová ústava, tzv. prosincová, která platila až do roku 1918. Parlament Předlitavska se jmenoval Říšská rada, do roku 1873 ji obesílaly zemské sněmy. Zemské sněmy se nadále volily v kuriích, městská a obchodních a živnostenských komor však byly sloučeny. Roku 1873 se začalo do říšské rady volit přímo, a to také v oněch čtyřech kuriích. Roku 1882 se cenzus pro aktivní právo snížil z deseti na pět zlatek přímých daní ročně (Taaffeho volební reforma), což zvýhodnilo Čechy oproti Němcům. Roku 1896 vznikla pro volby do ŘR pátá kurie, v níž volili všichni muži starší 24 let (Badeniho volební reforma). Pátá kurie však měla malý vliv. Roku 1907 pak bylo na základě revolučních událostí v Rusku uzákoněno všeobecné a rovné volební právo, avšak jen pro muže (aktivní: 24 let; pasivní: 30 let). Jak bylo řečeno, kurie byly ve volbách do zemských sněmů zachovány, i tam se ale snižovaly cenzy.