Men samtidig nærede han en levende interesse for politiske, statsøkonomiske og kommunale spørgsmål og fulgte med den største opmærksomhed begivenhederne i udlandet. han var en erklæret tilhænger af folkesuverænitetens princip, således som dette var kommet til gennembrud i den franske julirevolution, og han havde et skarpt blik for de skrøbelige sider ved Frederik 6.s politiske system, der havde haft så ødelæggende økonomiske virkninger for landet. Da Hage følte en stigende trang til at optræde som aktiv politiker i den periodiske litteratur, en trang, som kongens løfte om indførelsen af stænderinstitutionen 1831 gjorde endnu intensivere, foreslog han professor Christian Georg Nathan David udgivelsen af et ugeskrift, der skulle behandle historisk-politiske, statistiske og statsøkonomiske spørgsmål. I september 1834 udkom det af David redigerede ugeblad "Fædrelandet", ved hvilket Hage først var en virksom medarbejder og fra september det følgende år redaktør. overlærerembedet, i hvilket han siden foråret 1835 havde holdt vikar, fratrådte han i oktober 1836 og helligede sig fra nu af den journalistiske virksomhed, samtidig med at han var et ivrigt medlem af trykkefrihedsselskabets bestyrelse. Til "Fædrelandet" leverede han en række grundige og velskrevne artikler om bank-, told-, konsumtions-, assurance- og kommunikations-væsen og gav deri vink, der blev taget til følge af autoriteterne.