Veda sa na slovenskom území rozvíjala v súvislosti s rozšíreným baníctvom a ťažbou nerastných surovín. Na vedeckom výskume na území dnešného Slovenska podieľali príslušníci viacerých národov - najmä Nemci, Maďari a od 2. polovice 19. storočia aj Česi. V Uhorskom štáte mali Slováci na vedecký výskum najhoršie sociálno-ekonomické a kultúrne podmienky. Veľký význam na rozvoj technických a prírodných vied nielen na území dnešného Slovenska ale aj v Uhorsku a vo svete mala vo svojej dobe Banícka (1770 – 1846) a neskôr Banícka a lesnícka akadémia (1846 – 1904) v Banskej Štiavnici, kde pôsobilo aj viacero významných zahraničných vedcov a pedagógov. Škola však po uhorskej revolúcii a rakúsko-maďarskom vyrovnaní začala upadať, pretože čoraz viac študentov uprednostnilo banícku školu v rakúskom Leobene. Napokon prakticky zanikla odchodom maďarských pedagógov po vzniku Česko-Slovenska.