Další obnova paláce se uskutečnila v letech 1930 a 1931 pod dohledem architekta Dragomira Tadiće. Veškeré fasády a dekorativní plastiky objektu byly nahrazeny. Na výměnu dohlížel architekt Svetomir Lazić. V roce 1941 byl palác opět poškozen při bombardování. Zničen byl celý jeden roh stavby a těžce strádal také interiér paláce. Po roce 1945 byla Jugoslávie prohlášena republikou a palác tak ztratil svoji funkci. Po rekonstrukci, která se uskutečnila v letech 1947 až 1949 změnila stavba nejen svůj účel, ale byla rovněž změněna její fasáda. Novou navrhl známý modernistický architekt Dragiša Brašovan. Odstraněny byly různé monarchistické symboly, jako např. kupole s královskými korunami. Slavnostní sál doplnily vitráže s motivy republiky a partyzánského boje. Kromě Đorđeviće a Brašovana se na přestavbě paláce podíleli i někteří další architekti, jako např. Bratislav Stojanović, Milan Minić, Slobodan Mihailović nebo Momčilo Belobrk.