Različne politike so osvajalske vlade pokazale v odnosu do kmetov. V avstrijskem delu so začeli z jožefinskimi reformami, ki pa so obtičale na polovici. Pruska vlada je začela na državnih posestvih namesto tlake uvajati dajatve. V Prusiji je bil čas po letu 1795, ko je z baselskim mirom izstopila iz vojne s Francijo, čas razcveta poljedelstva, ki je z žitom oskrbovalo bojujoče se vojske, a je povečana pridelava šla na račun večjega obremenjevanja kmetov. Enako je veljalo za ukrajinske kmete v Avstriji. Najslabše se je godilo kmetom pod carsko oblastjo, kjer so bili najmanj svobodni, tlako pa so začeli obračunavati po številu moških oseb, ne po obsegu posestva.