Arad magyar irodalmi élete a 19. században itt kibontakozott művelődési és sajtóéletben gyökerezik. 1840-től itt élt s írta szabadságharcos lengyelbarát "Idegenek Aradon" c. vígjátékát Sárosi Gyula, ide fűzték diákkori élményei Csiky Gergelyt, itt újságíróskodott az Aradi Hírlapnál s írta "Apai örökség" c. regényét Reviczky Gyula, s fejlesztette az "Arad és Vidékét" országos hírű ellenzéki lappá Iványi Ödön. Növekvő szerepet töltött be Arad magyar irodalmi életében, kifejlesztésében az 1848-49-es forradalmi hagyomány, a Habsburg-ellenes szabadelvűség, a szociáldemokrata hagyomány s az itt mindig szerepet játszó román-magyar szellemi és politikai érintkezés, valamint néhány kiváló történész működése, mint Márki Sándor és Jancsó Benedek. Nem véletlen, hogy e század elején Adyval az élen megfordultak itt a "holnaposok". 1919 után több irányban bontakozott ki Arad magyar irodalmi élete.