1796 elején a Szárd–Piemonti Királyság területén az osztrák Észak-Itáliai Hadsereg vonult fel, Beaulieu táborszernagy (1725–1819) parancsnoksága alatt. A szárd–piemonti királyi hadsereg főparancsnoka az idős király második fia, Viktor Emánuel herceg volt. 1796 márciusában Napoléon Bonaparte tábornokot kinevezték a főből álló Itáliai Hadsereg "(Armée d’Italie)" parancsnokává. Miután a franciák elfoglalták Nizzát, az osztrákok Genova közelében rájuk támadtak, de vereséget szenvedtek. Március és április folyamán a Piemontba és Liguriába benyomuló Bonaparte tábornok sorozatos győzelmeket aratott az osztrákok és a szárd–piemonti haderő fölött (többek közt Montenotténál, Degónál és Cevánál). E csaták összessége később millesimói csata néven került be a hadtörténetbe. Viktor Amadé kénytelen volt fegyverszünetet kérni.