A magyar forradalom tartott a legtovább, csak 1849 augusztusában tudták leverni az osztrákok orosz segítséggel. Az események március 15-én kezdődtek, amikor a radikális ifjúság kihirdette 12 pontból álló követeléseiket, többek között az önálló magyar kormányról, a sajtószabadságról és a népképviseleti országgyűlés összehívásáról. Vonulásuk hamarosan tömegtüntetéssé vált és a hatóságok egy része is az oldalukra állt. A pozsonyi országgyűlés küldöttséget intézett a császárhoz, aki engedett követeléseiknek és kinevezte a Batthyány-kormányt. Az ország továbbra is a birodalom része maradt perszonálunió révén, de az államforma alkotmányos monarchiára változott. Az új rendszer hiányosságai közé tartozott a jobbágyfelszabadítás halogatása és a nemzetiségi kérdés megoldatlansága, mert a liberális nacionalista kormány elutasította a horvátok, szerbek és románok emancipációs követeléseit.