Puustinen oli Karjalan Sivistysseuran jäsenenä vuodesta 1917 alkaen ja hän osallistui seuran sihteerinä heinäkuussa 1918 Karjalan Sivistysseuran Uhtualla järjestämään heimojuhlaan. Puustinen oli vuonna 1918 perustetun Itä-Karjalan toimituskunnan hallinto- ja oikeusosaston päällikkönä 1918–1919. Toimituskunta hoiti suomalaisten hallussa olleiden Vienan ja Aunuksen kuntien hallintoa ja Puustinen teki virka- ja tarkastusmatkoja Itä-Karjalaan. Puustinen oli myös Viron avustamiskomitean jäsenenä ja hän osallistui Viron vapaussotaan 1919 oikeusupseerina. Puustinen oli mukana Aunuksen retkikunnan lähtövalmisteluissa ja hänet valittiin Aunuksen hoitokunnan jäseneksi. Hän seurasi Aunuksen retkeläisten mukana huhtikuussa 1919 Aunuksenkaupunkiin. Aunuksen hoitokunta hoiti retkikunnan valtaaman alueen hallintoa aina Aunuksen väliaikaisen hallituksen perustamiseen saakka. Puustinen oli kiinnostunut myös Petsamon alueen asioista ja julkaisi kirjan aiheesta. Häntä ehdotettiin aikanaan Suomen Murmanskin konsuliksi mutta hän kieltäytyi ja hänen sijastaan konsuliksi valittiin Eero Lampio. Jatkosodan aikana heinäkuussa 1941 Puustinen vieraili vielä Vuokkiniemessä.