Tsunamier er ofte en undervurdert fare i Middelhavet og i deler av Europa. Av historiske og nåværende (angående risikoantagelse) betydning er jordskjelvet i Lisboa i 1755 med påfølgende tsunami med bølgehøyde opp mot 20 meter; jordskjelvet i Calabria i sørlige Italia i 1783 som førte til anslagsvis like store tap som i Lisboa, opptil 50 000 mennesker; og jordskjelvet i Messina i 1908 hvor tsunamien krevde mer enn 123 000 liv på Sicilia og Calabria, og er en av de dødeligste naturkatastrofer i moderne Europa. Storeggaraset var ett eller flere gigantiske undersjøiske skred ute i Norskehavet som forårsaket en stor tsunami. De gikk samtidig som følge av hverandre, eller med kort tid mellom hvert skred. Dette skjedde for om lag 8 200 år siden. Tsunamien som skylte inn mot norskekysten og mot Island, Grønland, Shetland, Færøyene og Skottland. Bølgen er kartlagt til å ha vært 10-12 meter høy på kysten av Møre, inne i fjordene opp til 40-50 meter høy. På Shetland har bølgen vært minst 20 meter høy, og på Færøyene minst 14 meter. Så langt borte som i Lyngen i Troms har bølgen trolig vært minst fem meter høy.