У 19. веку, после мађарске револуције (1848) Бечки суд види у лице уједињених јужних Славена противтежу која ће спасити Аустријско царство од Мађара и сачувати је у будућности. Тако је потписан Бечки књижевни договор. У међувремену, језик и писменост Бугара и Срба у данашњој Војводини искусили су снажан руски утицај у 18. веку, после чувених поправки књига и увођења нове цивилне руске ћирилице. На овај начин, словеносрпски језик у Војводини је сасвим другачији од оног који покушава да наметне Вука Караџића и који је практично српскохрватски.