La contrapartida de la desfeta de Roncesvalls fou la penetració del domini franc a la part oriental dels Pirineus, en part pel fet que el poder de l'emir estava centrat a sufocar la revolta iemenita a tota la zona de l'Ebre. L'any 785 obre les portes al domini franc, i el 790 ho fa la ciutat d'Urgell, i així neixen els comtats de Girona i Urgell. Carlemany reacciona a l'algarada del 793 amb una campanya que marxà el 798 amb el seu fill Lluís el Pietós al capdavant que conclogué amb la presa de Barcelona el 801, amb la consegüent creació del Comtat de Barcelona. Per la seva part, els comtes de Tolosa conquereixen les valls altes del Pallars i la Ribagorça entre el 802 i el 806, establint així els comtats de Pallars i Ribagorça. D'aquesta manera es consolidà la frontera en la línia Llobregat - Cardener/Llobregós - Montsec, que durant força temps fou la que separà els dominis cristians dels musulmans i que separa la Catalunya Vella de la Catalunya Nova.