Messaroš oli sukujuuriltaan unkarilainen; suvun nimi kirjoitettiin alkuaan "Mészáros". Hän oli kotoisin Harkovan kuvernementista ja toimi siellä asianajajana. Hän julkaisi vuonna 1897 huomiota herättäneen teoksen "Finljandija – Gosudarstvo ili Russkaja Okraina?" (”Suomi – valtakunta vaiko Venäjän rajamaa?”), jossa hän väitti suomalaisten valmistelevan samanlaista separatistista kapinaa kuin puolalaiset vuonna 1863. Samana vuonna Messaroš asettui Suomeen ja ryhtyi Moskovassa ilmestyneen "Moskovskije vedomosti" -lehden Helsingin-kirjeenvaihtajaksi. Kirjassaan ja lehtiartikkeleissaan Messaroš vaati muun muassa Suomen erillisen sotaväen, tulli- ja rahajärjestelmän sekä ministerivaltiosihteerin viran lakkauttamista, valtiopäiväjärjestyksen kumoamista ja Suomen hallinto- ja oikeusjärjestelmän sekä koululaitoksen venäläistämistä niin organisaatioltaan kuin kieleltäänkin.