El segle està marcat per l'adveniment i puixança de l'islam, que des del primer moment es forma com una unió cultural, política i religiosa. Des de l'hègira el 622 i el nomenament del primer califa, Abu-Bakr as-Siddiq, els musulmans inicien una expansió territorial que els porta a entrar en guerra amb altres potències. Primerament dominen l'Orient Mitjà, on topen amb els romans d'Orient i s'inicien les guerres arabo-romanes. Una batalla destacada és la Batalla del Yarmuk, el 636, que prova el poder dels nous amos de la regió. Posteriorment s'expandeixen cap al Magrib, on destrueixen de manera definitiva Cartago. En paral·lel, absorbeixen i posen fi a l'Imperi sassànida. Els musulmans, però, van estar desunits des de l'inici per motius teològics i polítics, com prova la primera fitna o Guerra civil islàmica el 656 i la segona el 683, que van donar peu a diferents califats i branques religioses.