Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä vuonna 1946 hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Hän joutui tavallaan vahingossa syytteeseen; Yrjö Soinin mukaan tämän aiheuttivat ne sotasyyllisyyslain pykälät, jotka mahdollistivat suurlähettiläs Toivo Kivimäen syytteeseen asettamisen. Reinikka voitiin asettaa syytteeseen, sillä hän oli kuulunut Linkomiehen hallituksen ulkoasiainvaliokuntaan ja hänen katsottiin siten olleen vastuussa hallituksen ulkopolitiikasta. Sota-aikana Reinikka tunnettiin kiihkeänä sotapolitiikan ja saksalaissuuntauksen kannattajana. Reinikan saksalaismielisyyden takia esimerkiksi marsalkka C. G. E. Mannerheim kieltäytyi osallistumasta tärkeisiin neuvotteluihin, joissa Reinikka oli läsnä, sillä pelkäsi tämän vuotavan salaisia tietoja Saksan Helsingin lähetystöön.