2003-ban az 1925-ben „elrejtett” aradi Szabadság-szobor visszaállítása kapcsán nyilatkoztak az erdélyi közéleti személyiségek, köztük Egyed Ákos történész, Kovács András művészettörténész, Tőkés László püspök, Glück Jenő aradi helytörténész. Glück megállapítja, hogy sajnos az aktuálpolitika útvesztőjébe került az 1848–49-es forradalom és szabadságharc megítélésének kérdése és az azt szimbolizáló aradi Szabadság-szobor, holott teljes román csapattestek harcoltak a magyar szabadságharcosok oldalán. Kijelentette: „Arad kapcsán az európai lexikonok többsége a 13 vértanú tábornok kivégzését jegyzi európai jelentőségű eseményként. Teljesen természetes tehát a történelmi esemény megörökítését célzó igény.”