Кнежевина Познањ, некадашња Великопољска, била је полу-аутономна покрајина у Пруској, са сопственом скупштином и установама. Пољски устанак из 1830. није захватио пруске области, и кнежевина је примила многе избеглице из Русије након устанка. Прогони католика и германизација Пољака ојачали су након буђења немачког национализма. Зато је марта 1848, након револуције у Паризу, избио устанак сељака против Пруске под паролом националног и класног ослобођеља: устаници су окупили око 10.000 бораца и у више битака поразили пруску војску, а побуна се проширила и на Галицију (у Аустрији), пре него што је угушена.