Dve veliki vojni sta zaznamovali klasični grški svet. Perzijske vojne (500–448 pr. n. št.) so opisane v Herodotovi "Zgodovini". V poznem 6. stoletju pr. n. št. je perzijsko cesarstvo vladalo vsem grškim mestnim državam in ozemljem na Balkanu in vzhodni Evropi. Jonska grška mesta so se večkrat upirala, podpirala so jih nekatera mesta na celini, ki so jih vodile Atene. Darej I. je, da bi kaznoval celinsko Grčijo zaradi pomoči jonskim mestom, začel prvo perzijsko vojno z Grčijo, ki je trajala od 492 do 490 pred našim štetjem. Perzijski general Megabiz si je na začetku vojne podjarmil Trakijo in osvojil Makedonijo, [13] vendar se je vojna na koncu končala z grško zmago. Darejev naslednik Kserks I. je začel drugo perzijsko vojno z Grčijo. Čeprav je bila na odločilni točki vojne skoraj vsa celinska Grčija kratek čas zasedena (vsa ozemlja severno od Korintske ožine, [14] je grškim mestnim državam uspelo spremeniti to vojno v zmago. Opazne bitke grško-perzijskih vojn so bile na Maratonskem polju, pri Termopilah, Salamini in Platajah.