A mezőváros 1459-ben címert és vámmentességi privilégiumot kapott. Az Alsó-Ausztriát megszálló Mátyás magyar király 1487-ben hosszú ostrom után foglalta el a kőfalakkal védett mezővárost és a hágót védő Klamm várát. 1529-ben a Bécset ostromló törökök a települést is feldúlták. 1609-ben Mátyás, Miksa és Ferdinánd főhercegek az schottwieni Aranybárányhoz címzett fogadóban (ma Posthof) tárgyalták meg fivérük, II. Rudolf megbuktatását. 1637-ben Mária Anna császárnő grazi útja során átkelt a Semmeringen és Schottwiennek 800 pár ökröt kellett ehhez biztosítania. 1679-ben a pestis a lakosok nagy részét elpusztította. Ezután a Walsegg család szerezte meg az uradalmat, amely ispotályt és kápolnát építtetett, valamint gipszbányát nyitott. 1728-ban VI. Károly császár leköveztette a semmeringi utat, amely fellendítette a forgalmat és a mezőváros gazdaságát is.