Ajatuksen herätti uudelleen Osmanien valtakunnan suurvisiiri Mehmed pašša Sokolović 1560-luvun alussa, mutta hän ei saanut siihen lupaa sulttaaniltaan Suleiman Suurelta. Mehmed pašša suunnitteli kanavan rakentamista, koska se olisi mahdollistanut Moskovan Venäjän hallussa olleen entisen Astrahanin kaanikunnan alueen valtaamisen Venäjältä, sekä mahdollistanut tulevat sotatoimet osmanien perinteistä vastustajaa Persiaa vastaan. Veisireitti Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä olisi merkinnyt myös rauhanomaisen kaupankäynnin laajentumista ja nopeutumista. Mehmed sai luvan toteuttaa suunnitelmansa uudelta sulttaanilta Selim II:lta 1566. Vuonna 1569 yhdessä Krimin kaanikunnan joukkojen avulla toteutettu Astrahanin sotaretki kuitenkin epäonnistui yrityksessään ja kärsi suuria tappioita puutteellisen huollon ja alueen kuivan aromaaston vuoksi.