Ruotsin naapurissa käynnistynyt Neuvostoliiton hyökkäys Suomeen 30. marraskuuta 1939 pakotti Ruotsin poliittista ja sotilaallista johtoa arvioimaan vakavaa tilannetta. Ruotsin hallitus Per Albin Hanssonin johdolla julisti Ruotsin puolueettomaksi. Kuitenkin hallitus suostui ruotsalaisen sotilaallisen vapaaehtoisyksikön lähettämiseen Suomeen, mutta asetti sen rajaksi 4 000 miestä pitäen kyseistä määrä puolueettomuuspolitiikkaan sopivana määränä. Seuraavana päivänä juuri nimitetty Ruotsin puolustusvoimain komentaja kenraali Olof Thörnell korotti ruotsalaisjoukkojen kooksi 5 000 asevelvollista sotilasta ja 200 vakinaisen väen upseeria. Pian sen jälkeen kenraali Thörnell esitti joukkojen kaksinkertaistamista. Ruotsin hallitus vastusti ensin esitystä, mutta 11. tammikuuta 1940 hyväksyi 8 000 asevelvollisen ja 400 vakinaisen väen upseerin ruotsalaissotilaan määrän vapaaehtoisjoukoksi.