"Jan Vesecký z Vesce" se nejpozději v roce 1537 usídlil na Vesci u Hradce Králové, kde žil ještě v roce 1556. Měl dcery Annu a Kateřinu a syna Václava. Prvním manželem dcery "Anny" byl Jeroným z Donína, se kterým měla dvě děti. Podruhé se provdala za Jakuba Lhotu ze Šobína († 1594). Anna žila ještě roku 1598. "Kateřina" byla již roku 1592 provdána za Bedřicha Huberka z Hernsdorfu, se kterým měla zřejmě syny Petra, Viléma a Jana. "Václav Vesecký z Vesce" prodal Vesec v roce 1592 švagrovi Bedřichovi Huberkovi z Hernsdorfu. Poté žil s manželkou Marianou Dobřenskou z Dobřenic a dětmi Janem, Vilémem, Fridrichem a Eliškou v blízkém Zderaze, kde zemřel roku 1595. "Jan Vesecký z Vesce" si zřejmě krátce před rokem 1625 vzal Annu Strakovou z Nedabilic. "Vilém Vesecký z Vesce" se připomíná roku 1595 (podobně jako jeho sestra "Eliška") a nejspíše krátce poté zemřel bez potomků. "Fridrich Vesecký z Vesce" se narodil roku 1592. V roce 1619 byl hejtmanem na hradě Zásadka patřícímu Václavu Budovcovi z Budova. V dubnu 1619 byl praporečníkem pod hejtmanem Karlem ze Svárova velícímu 500 mužů (celkem bylo v tomto oddíle 1250 vojáků) stavovské armády. Účastnil se obležení Vídně (1619) a porážky stavů v Rakousích u Sinzendorfu (13. dubna 1620) a ústupu, který skončil bitvou na Bílé Hoře (8. listopadu 1620). Fridrich poté emigroval do Pirny, ale brzy poté byl už ve službách Albrechta z Valdštejna. Nejprve jako hejtman hradu Zvířetice (1623). V roce 1634 ho spolu s dalšími lidmi Valdštejn krátce před svou smrtí pověřil transferem peněz z Jičína do Pirny (v hodnotě 117 463 a ½ rýnských zlatých). Po zavraždění Albrechta z Valdštejna Fridrich odchází s krátkou přestávkou do exilu, do Riksdorfu u Berlína, se svojí ženou Ludmilou Vlkovou z Kvítkova. Jeho potomci v Německu žili ještě ve dvacátém století.