Изгарянето на клада на Ян Хус – идеолога на чешката Реформация, предизвиква буря от недоволство в Чехия, насочено срещу свещениците на Ватикана и слага началото на т.нар. „Хуситски войни“. Император Сигизмунд и папата обявяват кръстоносен поход срещу хусистите. През 1420 г. Пипо Спано е изпратен в Бохемия, като един от военачалниците на унгарската армия, като задачата му е да смаже бунта на последователите на Ян Хус. Под негова команда е и сръбската кавалерия на деспот Стефан Лазаревич, който като васал на императора също изпраща войски. През януари 1420 г. армията на Сигизмунд обсажда Прага, но е разбита от Ян Жижка в битката при Витков хълм. Атаката се води от Сколари, но рицарите са разбити, а в самото сражение загива Хайнрих фон Исенбург. След като са отблъснати пред Прага, през 1421 г. кръстоносците подемат полева война и неуспешно опитват да стигнат до решително сражение при Кутна Хора. Победени са от хуситите отново в битката при Немецки брод. Слуховете, че Сколари е убит в Бохемия, довеждат до нова османска атака във Влахия срещу неговия съюзник – войводата Дан II. Повикан от Стефан Лазаревич, Сколари се завръща в Сърбия и отново се насочва срещу османците.