На јужном правцу Стаљин је поставио своје најбоље јединице под командом најспособнијих генерала, очигледно са циљем за будуће овладавање Румунијом. Такав потез би лишио Хитлера нафтних извора у Плоештију, који су имали првостепени значај за немачко вођење рата. Истина, док је Хитлер био заузет западом, Стаљин је принудио Румунију да му уступи Бесарабију и Северну Буковину. Поред тога он је апсорбовао балтичке земље Литванију, Естонију и Летонију у сатав Совјетског Савеза и показао територијалну претензију према Турској. Ако се рачуна и територија која је узета од Финске после зимског рата, укупно је Совјетском Савезу присаједињена територија од преко 200.000 квадратних километра са 20.000.000 становника. Катастрофа Француске завршила се без мало за шест недеља и представљала је за Стаљина непријатно изненађење.