Liettualaisurheilijat eivät saavuttaneet pistesijoja – tuolloin pistesijoja olivat kuusi ensimmäistä sijaa – vuoden 1934 EM-kilpailuissa. Helsingissä 1994 Nelė Žilinskienė saavutti korkeushypyssä pronssia, ja hänen lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuivat Rita Ramanauskaitė keihäänheitossa viidenneksi, Remigija Nazarovienė seitsenottelussa seitsemänneksi sekä Audrius Raizgys kolmiloikassa kahdeksanneksi. Budapestissa 1998 Virgilijus Alekna saavutti kiekonheitossa pronssia ja Nazarovienė sijoittui seitsenottelussa neljänneksi. Münchenissä 2002 Alekna sai kiekonheitossa hopeaa, Austra Skujytė sijoittui seitsenottelussa neljänneksi ja Kristina Saltanovič oli 20 kilometrin kävelyssä seitsemäs. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 Alekna voitti kiekossa kultaa ja Živilė Balčiūnaitė sijoittui maratonilla neljänneksi. Barcelonassa 2010 Živilė Balčiūnaitė voitti maratonin mutta menetti kultamitalinsa myöhemmin dopingkäryn vuoksi. Näin Liettua jäi kisoissa ilman mitaleja. Pistesijoille päätyivät viidenneksi sijoittuneet kiekonheittäjät Virgilijus Alekna ja Zinaida Sendriūtė, kuudenneksi kymmenottelija Darius Draudvila ja 20 kilometrin kävelijä Kristina Saltanovič. Helsingissä 2012 Raivydas Stanys saavutti korkeushypyssä hopeaa ja Lina Grinčikaitė 100 metrin juoksussa pronssia. Heidän lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon pääsi vain Natalija Piliušina 800 metrin juoksussa. Zürichissä 2014 liettualaisurheilijat jäivät ilman mitaleja ja saavuttivat kaksi pistesijaa. Amsterdamissa 2016 Airinė Palšytė saavutti korkeushypyssä hopeaa ja pistesijalle ylsivät neljänneksi puolimaratonilla sijoittunut Rasa Drazdauskaitė ja kahdeksanneksi naisten puolimaratonin joukkuekilpailussa sijoittunut joukkue. Berliinissä 2018 Andrius Gudžius voitti kiekonheitossa kultaa ja Liveta Jasiūnaitė saavutti keihäänheitossa pronssia.