Vuoden 1928 sisällissotaa seurasi pitkä vakauden aika pääasiassa kuningas Muhammad Zahir Šahin alaisuudessa, kunnes hänen serkkunsa Mohammed Daoud Khan syöksi hänet vallasta 1973. Vuonna 1978 kommunistinen PDPA nousi valtaan saur-vallankumouksessa. Kommunistihallinto ajautui pian kaaokseen sotilaskapinoiden ja islamistisissien uhkaamana, mikä puolestaan uhkasi Neuvostoliittoa. Vuonna 1979 Neuvostoliitto miehitti Afganistanin ja seuranneessa Afganistanin sodassa Neuvostoliiton joukkoja ja sen valtaan nostamaa uutta Afganistanin hallitusta vastassa olivat mujahideen-sissit, joita Kiina, Pakistan, Saudi-Arabia ja Yhdysvallat tukivat. Neuvostoliiton joukot vetäytyivät maasta 1989. Vuodesta 1986 presidenttinä toiminut Mohammad Najibullah menetti tärkeimmän tukijansa Neuvostoliiton luhistuttua 1991. Afganistanin demokraattinen tasavalta kukistui huhtikuussa 1992, kun mujahideen-joukot valtasivat Kabulin. Uudeksi presidentiksi tuli sissipäällikkö Burhanuddin Rabbani. Sota jatkui eri ryhmittymien välisenä sisällissotana, johon ulkovallat Saudi-Arabia, Pakistan ja Iran sekaantuivat.