Antikomunistické nálady vo Fínsku, pôvodne vzídené z občianskej vojny, sa ešte viac prehĺbili a boli výraznejšie ako vo väčšine ostatných západoeurópskych krajín. Propagandistická vojna medzi Sovietskym zväzom a jeho západnými susedmi bola tvrdá. Fíni boli tiež lepšie informovaní o Veľkej čistke ako vzdialenejšie národy. Tým v predvečer svetovej vojny mali veľmi vážne obavy o svoje prežitie ako národ. Fíni preto pojali obranu pred Sovietskym zväzom ako boj na život a na smrť. Pokračovacia vojna bola ale na druhej strane fínska invázia do Sovietskeho zväzu, pri ktorej sa podľa niektorých prameňov mali znovu získať stratené územia a začleniť ruskú Karéliu do Fínska a vytvoriť tak "Veľké Fínsko". Fínske velenie sa ale o splnenie tohto plánu nikdy nepokúsilo a útočné boje prakticky skončili, potom ako fínska armáda dosiahla pôvodné hranice. Generál Mannerheim obsadil ešte menšie územie, ktoré pôvodne patrilo Sovietskemu zväzu, ale iba preto, aby tým získal lepšie obranné postavenie a výhodnejšiu východiskovú pozíciu pre vyjednávanie.