Отприлике половину кодекса чини цела латинска Библија у Вулгата верзији, изузимајући поглавља Дела апостолска и Откровење Јованово, које припадају пре-Вулгата верзији. Садржаји се нижу следећим редом: Постање – Рута, Исаија-Данило, Осија-Малахија, Јов, Прва књига Самуилова, Друга књига Самуилова, Прва књига о царевима, Друга књига о царевима, Псалми – Приче Соломонове, Премудрости Соломонове, Премудрости Исуса сина Сирахова, Књига Јездрина, Књига Товијина, Књига о Јудити, Прва књига Јездрина, Друга књига Јездрина, Прва Макавејска, Друга Макавејска. Књига такође садржи Јосифове Јеврејске старине и Јудејски рат, као и енциклопедију Етимологије Исидора Севиљског, медицинске радове Хипократа, Теофила, Филарета и Константина. Иза празне стране наставља се Нови завет са Матејом, Откровењем Јовановим и Посланицама Римљанима и Јеврејима. Иза слике ђавола налази се Бохемијска хроника Козме од Прага, списак браће у манастиру Подлажице и календар са некрологом, магијским формулама и другим локалним извештајима којим се кодекс завршава. Цео документ је написан на латинском, а додатно садржи хебрејски, грчки и словенски алфабет (ћирилични и глагољски).