Po masivní asanaci, která proběhla na přelomu 50. a 60. let 20. století zmizela takřka veškerá původní historická zástavba, která byla zčásti nahrazena výstavbou panelových domů. V současné době se původní oblast Nového Města nachází sevřena mezi ulicemi Jana Švermy, Komenského, Kapitána Jaroše a Jungmannovy, středem pak prochází část ulice Fibichovy. Právě v místech, kudy nyní prochází Jungmannova ulice, se původně nacházel hradební pás kadaňského předměstského opevnění, uzavírající Nové Město třemi předměstskými brankami, a sice brankou Prunéřovskou, Pastýřskou (též Schrauzerova) a Svatou. Prunéřovská branka byla zbořena kolem roku 1832, Svatá roku 1838 a branka Pastýřská v roce 1847. Srdcem Nového Města býval takzvaný Dobytčí trh, který se nacházel v prostoru před Svatou branou. Nacházela se zde také velká kovárna, která své uplatnění nalézala především v nabízení svých služeb kupeckým karavanám, jež směřovaly na Prahu, nebo opačným směrem přes Krušné hory do Německa. Důležitou komunikaci pro kupecké karavany tehdy představovala již zmiňovaná Pastýřská ulice. Ta byla od 16. století označována též jako ulice Schrauzerova, a sice podle soukeníka Hanse Schrauzera, významného kadaňského měšťana a řemeslníka, který byl právě poblíž Pastýřské (Schrauzerovy) branky roku 1506 zavražděn. V době pobělohorské je Nové Město zmiňováno například v souvislosti s dvorem evangelického exulanta Zachariase Aichfelda. Tento dvůr mu byl zkonfiskován roku 1628. Patřila k němu tehdy též sladovna, zahrady, řada hospodářských budov a obytný dům. Když roku 1635 zachvátil město Kadaň ničivý požár, Nové Město zůstalo jako zázrakem této pohromy ušetřeno. Naopak v roce 1811 zde během požáru řada domů lehla popelem a před ohnivým živlem se zachránila je předměstská část tehdejší Svaté ulice (nynější ulice J. Švermy), a též sousední Sedlecké předměstí zůstalo požárem, který jinak zasáhl skoro celé město, téměř nedotčeno.