Пратећи потезе словеначког руководства, које је још 23. децембра 1990. расписало референдум о осамостаљивању Словеније од СФРЈ, на коме је добило подршку 93% бирача, хрватско руководство је почело са најавама референдума, што је резултирало нове сукобе. До првих оружаних сукоба између припадника МУП−а Хрватске и локалних Срба, дошло је најпре почетком марта инцидентом у Пакрацу, а потом крајем истог месеца сукобом на Плитвичким језерима. Како ови инциденти не би прерасли у отворени сукоб, дошло је до интервенције јединица Југословенске народне армије (ЈНА) које су представљале „тампон зону” између сукобљених страна. До новог сукоба дошло је 2. маја 1991. у Боровом Селу, код Вуковара, када је поново интервенисала ЈНА. Референдум о независности Хрватске одржан је 19. маја 1991. и на њему је 94% гласача подржало осамостаљење од СФРЈ. Срби у Хрватској бојкотовали су овај референдум, организујући претходно 12. маја на територији САО Крајине референдум о присаједињењу Србији и останку у Југославији.