Helsingin EM-kilpailuissa 1994 Māris Bružiks saavutti kolmiloikassa pronssia. Budapestissa 1998 Latvian ainoa mitalisti oli 20 kilometrin kävelyssä hopeaa saavuttanut Aigars Fadejevs. Münchenissä 2002 Stanislavs Olijars saavutti 110 metrin aitajuoksussa hopeaa. Ēriks Rags sijoittui keihäänheitossa neljänneksi, Jelena Prokoptšuka 10 000 metrin juoksussa viidenneksi ja Liga Klavina seitsenottelussa kahdeksanneksi. Göteborgissa 2006 Olijars voitti kultaa 110 metrin aitajuoksussa. Hänen lisäkseen kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuivat Dmitri Milkevitš neljänneksi 800 metrin juoksussa, Vadims Vasiļevskis neljänneksi ja Ainārs Kovals viidenneksi keihäänheitossa sekä Jelena Prokoptšuka kuudenneksi 10 000 metrin juoksussa. Barcelonassa 2010 Latvia saavutti pituushyppääjä Ineta Radevičan kultamitalin ja kuulantyöntäjä Māris Urtānsin pronssimitalin lisäksi kaksi pistesijaa: keihäänheittäjistä Ainārs Kovals oli kuudes sekä Madara Palameika kahdeksas. Urtāns nousi pronssimitalistiksi kun kilpailun alkuperäinen voittaja Andrei Mih’nevitš hylättiin dopingin vuoksi. Helsingissä 2012 Laura Ikauniece ja Aiga Grabuste saavuttivat seitsenottelussa hopeaa ja pronssia, minkä lisäksi Latvia saavutti viisi pistesijaa. Zürichissä 2014 latvialaisurheilijat jäivät ilman mitaleja ja saavuttivat kolme pistesijaa. Amsterdamissa 2016 Zigismunds Sirmais voitti keihäänheitossa kultaa ja lisäksi kaksi urheilijaa oli pistesijoilla.