Quan Portugal refusà de participar en el Bloqueig Continental, els francesos dirigiren una expedició de càstig a finals de 1807. Aquesta campanya posà les bases de la nomenada Guerra del Francès, que durà sis anys i drenà al Primer Imperi de recursos i homes. Els francesos intentaren ocupar Espanya el 1808, però una sèrie de desastres, encapçalats per la Batalla de Bailén, obligaren Napoleó a intervenir personalment cap a finals d'any. Amb una força de 125.000 homes la Grande Armée marxà inexorablement en direcció a Madrid, capturant la fortalesa de Burgos, i netejant el camí a la Batalla de Somosierra, forçant l'exèrcit espanyol a retirar-se. Llavors l'Armée es dirigí contra l'exèrcit britànic comandat per Moore, i l'expulsà de la península Ibèrica després de la batalla de La Corunya el 16 de gener de 1809. La campanya fou un èxit, però hauria de passar un temps abans que els francesos fossin capaços d'ocupar el sud d'Espanya.