Leta 1588 je vojvoda Karel II. Minsterberski ždarski samostan in posestvo prenesel v nadškofijo Olomuc. Prebivalci mesta so množično protestirali. Spore je končal František iz Ditrichštejna, pozneje škof v Olomucu, ko je dobil posesti v svojo last. Ždar je leta 1607 dobil tudi mestne pravice. Leta 1614 je kardinal František Ditrichštejn zaradi spora o lastništvu nepremičnin cistercijanskega samostana v Ždaru to razveljavil in ga po odhodu menihov namenil za posvetno prebivanje, od leta 1617 pa še to ne. Po bitki pri Beli gori so samostan zasedli frančiškani.