Након уништења Првог храма, већина јеврејских становника Хеброна прогнана је, а према конвенционалном мишљењу, неки истраживачи пронашли су трагове присутности Едомита после 5. - 4. века пре нове ере, када је то подручје постало ахеменидска провинција, и услед освајања Александра Великог Хеброн је током читавог хеленистичког доба био под утицајем Идумеје (како је ново подручје насељено Едомитима називано током персијског, хеленистичког и римског доба), о чему сведоче натписи из тог раздобља на којима се налази име едомитског Бога Коса. Изгледа да су и Јевреји живели тамо од повратка из вавилонског ропства. За време Макавејске побуне Хеброн је спалио и опљачкао Јуда Макавеј који се борио против Едомита 167. године пре нове ере. Изгледа да је град дуго одолевао Хасмонејској доминацији, и све до Првог римско-јеврејског рата сматран је за идумејски град.