Иако је била у савезништву са Немачком и Аустро-Угарском, Италија је по избијању рата прогласила неутралност истичући дефанзивни карактер Тројног савеза. Интереси Италије на Балканском полуострву супротстављали су се аустро-угарским. Користећи се њеним поразима (Церска, Колубарска битка), Италија је 25. децембра 1914. године запосела острво Сезан и Валону. Ослањајући се на покрет ириденте, изразила је жељу за Трстом и јужним Тиролом. Италија преговара са Централним силама око ових територија, а истовремено води преговоре и у Лондону. Они су завршени 26. априла следеће године потписивањем Лондонског уговора по коме Италија (у року од месец дана) улази у рат против Централних сила добијајући за узврат Трст, Горицу и Градишку, Истру, северну и средњу Далмацију са Требињем, Валону, острво Сазан, нека острва у Јадранском мору и учешће у послератној подели Мале Азије и Северне Африке Италија је 3. маја иступила из Тројног савеза и објавила рат Аустро-Угарској. Немачка се ограничила само на прекид дипломатских односа како би сачувала увоз сировина и хране, нарочито памука из САД, који је ишао преко Италије. Аустро-Угарска је изградила план рата против Италије.