Declarația politică implicită a romanului a rămas în continuare un subiect de controversă. Crohmălniceanu considera că descrierea înfrângerilor precum cea din Bătălia de la Turtucaia este impresionantă și argumentează că teza sa centrală este „inteligentă”, dar, în același timp, confuză și neconvingătoare. În opinia sa, "1916" expune adevărata agendă politică a patrioților români, inclusiv speranțele lor într-o unire politică postbelică cu conaționalii lor din Austro-Ungaria. În mod similar, Zalis a susținut că "1916" este divizat într-„cronică extrem de evocatoare” și un comentariu polemic care, „din motive inexplicabile”, este „confuz, derutant, atacabil”.