Před bitvou na Bílé hoře a krátce i po ní vedli duchovní správu čeští bratři a protestanté (r. 1562 českobratrský kněz Diviš, r. 1621 protestantský pastor Ján Konečný, zemřel v Chrlopech). V protireformačním období roku 1630 už působil na faře katolický farář Jan Záhřebský (Zagrabinus), který obstarával i faru ve Šítarech a teprve v roce 1653 investovala faráře na farnost konzistoř. Starý bítovský hřbitov ležel na návrší zvaném "Sedlíšek", kam byli pochováváni i farníci z přifařených obcí. Farní budova stála při kostele svatého Václava (starý Bítov před zatopením), roku 1833 obdržela hospodářská stavení a roku 1850 byla přestavěna a rozšířena. Patronát drželi majitelé panství (velkostatku) Bítov.