V roce 1475 za Jana st. ze Žerotína, který v tomto roce koupil fulnecké panství, se v Suchdole začali usazovat představitelé Jednoty bratrské, kteří své učení šířili. V 16. století již poněmčelí čeští bratři získali většinu, a proto i místní katolický kostel svaté Kateřiny přešel pod jejich správu. V obci tak působili bratrští kněží a byla zde i německá bratrská škola, jež zanikla během třicetileté války. Podle německých bratrských kancionálů byli v Suchdole paradoxně českými bratry hlavně Němci. Když v roce 1604 shořel po úderu bleskem dřevěný kostel, nechal horlivý představitel Jednoty bratrské Jan Cetrys z Kynšperka na Kunvaldě postavit nový. Českobratrské bohoslužby se v něm konaly až do roku 1623, kdy byl kostel navrácen katolíkům. Mimo české bratry byli v 17. století v obci aktivní též vyznavači učení Lutherova. Po navrácení katolíkům byl kostel přifařen k Šenovu, pak na krátko k Odrám a v letech 1633–1729 opět k Šenovu, načež byla u kostela zbudovaná fara. V obci se traduje, že po bitvě bělohorské v roce 1620 se čeští bratři scházeli v lese k modlitbě, kterou jim v němčině složil sám Jan Amos Komenský.