A község területe a kőkorszak óta lakott. A 19. században itt fedezték fel az i. e. 4 évezredből származó, rézkori ékszerekből és fegyverekből álló stollhofi kincset, amelyben megtalálhatóak Ausztria legrégebbi aranytárgyai is. Az első településmaradványok a vaskori hallstati kultúrához köthetőek. A község települései közül Maiersdorfot 1128-ban, Stollhofot 1147-ben, Nettinget 1239-ben, Gaadent pedig 1377-ben említik először. Közülük a messze legnagyobb Maiersdorf a 16. század végén 40 házból állott. Bécs első (1529) és második (1683) török ostroma alatt a lakosság az erődtemplomban, illetve a hegyek barlangjaiban kereset menedéket; a falvakat a törökök felégették. A napóleoni háborúk alatt 1805-ben és 1809-ben franci katonák rekviráltak. A lakosság elsősorban mezőgazdaságból (a filoxéra megjelenéséig szőlőtermesztésből is) élt, de foglalkoztak szén- és mészégetéssel, vadászattal is, 1830-1967 között pedig szénbánya is működött a hegységben. 1832-ben, 1835-ben és 1866-ban kolerajárvány sújtotta a régiót. 1925-ben Maiersdorfban egy tűzvész 30 házat elpusztított.