Након повлачења српске војске, престоница је остала без одбране. Аустроугарске војска није одмах смела да уђе у град, па су неколико дана након тога дејстовали по објектима и положајима где се некад налазила српска војска око града. Тек 2. децембра, део аустроугарске војске прешао је реку Саву, а наредног дана у 15 часова су главне снаге 5. армије аустроугарске војске ушле у Београд. Београд је тако заузет без борбе, а већ 3. децембра 1914. године по наређену команданта 5. аустроугарске армије у граду је одржавана победничка парада. Вест о паду града одјекнула је читавим светом, што је предсказивало пропаст Србије. Након заузимања Београда, аустроугарска војска је кренула са продором ка космајским положајима, одакле су је зауставиле јединице "Одбране Београда" и нанеле јој велики пораз. Током борбе на космајким положајима у току ноћи између 8. и 9. децембра 1914. године јединице "Одбране Београда" су заробиле 41. официра и око 2.000 подофицира и војника аустроугарске војске. Српској војсци је након ових победа омогућено да изврши противофанизиву у правцу Београда. Великим делом заслужни за исход Колубарске битке биле су и јединице "Одбране Београда" које су дејстововале по космајским положајима и значајно допринели поразу аустроугарске војске. Овим поразом сломљен је део аустроугарских трупа, па је омогућен повратак бранилаца на обале реке Саве и Дунава, а 15. децембра 1914. године ослобођен је Београд. Непријатељ је био поражен, а пораз није био само војнички, већ и морални и политички. Услед победа српске војске, заборљен је велики број аустроугарских официра и подофицира, а заплењене су велике количине муниције и ратне опреме. И поред победе Србија се суочила са великим проблемом сиромаштва изазваног ратом, великим бројем убијених цивила и епидемије пегавог тифуса.