标题：Egtved Girl
Egtved Girl
[1-2]
  Egtved Girl（前1390—前1370）是一具于1921年在丹麦的Egtved出土，保存尚可的，生于北欧青铜器时代的女性古尸。Egtved Girl身材非常苗条，身高约160cm（约5尺3寸），拥有金黄色短发和修剪很整齐的指甲。经树轮测年测出其埋葬的时间约为公元前1370年左右。她被发现于一个大约宽三十米，高四米的古坟中，只有头发，脑袋，牙齿，指甲和少许皮肤得以保存。
埋葬
  该古坟被发掘于1921年，同时找到一口呈东西方为一直线摆放的棺材。它以极其密封的条件被运送到了位于哥本哈根的丹麦国家博物馆，在那里被打开并进行探索。她穿着牛皮制的衣服被埋葬于棺木中。上身着一件袖子到肘部的有点宽松的女紧身上衣，腰身裸露，下身穿一条短线裙子，戴着铜手镯和一条镶有螺旋状饰及长钉装饰圆盘的羊毛皮带。在她脚边，有一些被烧成灰的约五六岁孩童的灰烬。而她脑袋边摆放着一个用桦树皮制成的小盒子，里面放着铜针，和一个假发网。
  艾格特维兹女孩棺木—存放于丹麦国家博物馆
在棺材被盖上以前，女孩身上被盖了一层毛毯和牛皮，开花的蓍草（表明是夏季下葬的），一桶用小麦酿制的啤酒，蜂蜜，沼泽桃金娘（一种植物），越橘，被置于顶上。这一切与众不同的装备，着实在20世纪二十年代引起不小的轰动。
她是北欧在青铜时期保存的最完好的被公众所知的样本，之所以会保存的这么好也要得益于酸性沼泽地那特有的条件。
重现
  被重建的古坟
现在，这些装备和用具被丹麦国家博物馆的雷尔实验中心重现并展示。重现物品包括一套衣服，和当时挖掘出的详细资料，而这一切珍贵的物件，都在挖掘地原址建立的Egtved Girl博物馆一同向公众开放。
Da Egtvedpigens gravh&oslash;j blev udgravet i 1921, var den kun en skygge af sig selv. Jord og materialer var blevet k&oslash;rt bort fra den. Alligevel var der en velbevaret grav i h&oslash;jens &oslash;stlige del. Egtvedpigen l&aring; i en s&aring;kaldt egekiste – en udhulet, afbarket egestamme, hvor den ene halvdel fungerede som kiste og den anden som l&aring;g. 
  Alt l&aring; i kisten, som det gjorde ved begravelsen for n&aelig;sten 3500 &aring;r siden. Inden Egtvedpigen blev lagt i kisten, havde man foret den med et koskind. Forsigtigt blev hun med sit gravgods lagt p&aring; det bl&oslash;de skind. Derefter d&aelig;kkede man hende med et uldt&aelig;ppe, og kisten blev lukket. Da man, n&aelig;sten 3500 &aring;r senere, &aring;bnede kisten igen, var der ikke meget tilbage af selve Egtvedpigen. Det koskind, hun l&aring; p&aring;, var ogs&aring; forvitret – huden var r&aring;dnet bort, h&aring;rene var bevaret. Men i disse h&aring;r kunne man ane omridset af hendes krop. Endnu i dag kan man se, hvordan v&aelig;gten af den d&oslash;de piges krop har trykket h&aring;rene ned. En lille r&oslash;llikeblomst blev lagt p&aring; kistens kant, f&oslash;r l&aring;get lagdes p&aring; – r&oslash;lliken afsl&oslash;rer, at Egtvedpigen blev lagt i sin grav om sommeren.
  I Egtvedpigens grav l&aring; en bylt med de br&aelig;ndte knogler af et 5-6 &aring;rigt barn. P&aring; grund af Egtvedpigens alder, kan det ikke have v&aelig;ret hendes eget barn. M&aring;ske er det et barn, der var blevet ofret? Fra en anden af bronzealderens kvindegrave kender vi ogs&aring; et muligt menneskeoffer. Syd for Skelde p&aring; Broagerland i S&oslash;nderjylland blev en kvindegrav fra &aelig;ldre bronzealder unders&oslash;gt i 1980’erne. Her fandt man liget af en kvinde med fornemt gravudstyr. I fodenden l&aring; br&aelig;ndte knogler fra et voksent menneske – m&aring;ske hendes personlige tr&aelig;l, der blev dr&aelig;bt og br&aelig;ndt, da kvinden d&oslash;de? Mulige menneskeofre kendes fra nogle f&aring; samtidige grave i &aelig;ldre bronzealder.
  Egtvedpigen var if&oslash;rt et i&oslash;jnefaldende snoresk&oslash;rt. Det gik til kn&aelig;ene, var viklet to gange om livet, og var knap 38 cm langt. Denne slags sk&oslash;rter var i brug igennem hele bronzealderen. Nogle sm&aring; kvindefigurer af bronze fra Grevensv&aelig;nge, Sj&aelig;lland, er ogs&aring; kl&aelig;dt i snoresk&oslash;rter. Det er foresl&aring;et, at figurerne afbilder ritualer, som blev udf&oslash;rt af levende mennesker ved bronzealderens kultfester. M&aring;ske udf&oslash;rte de kvinder, der var if&oslash;rt snoresk&oslash;rter, rituelle danse? Og m&aring;ske deltog Egtvedpigen ogs&aring; i danseritualer?