חוק סליקת שיקים ושיקים ללא כיסוי (תיקוני חקיקה), התשפ"א-2021
הצעת חוק ממשלתית, הכנסת ה-23
פורסם: ספר החוקים, חוברת 2902, עמ' 310, 2021-02-09T00:00:00+02:00
חוק סליקת שיקים ושיקים ללא כיסוי (תיקוני חקיקה), התשפ"א–2021 (להלן – החוק), אושר בקריאה השנייה והשלישית ביום כ"ו בשבט התשפ"א (8 בפברואר 2021). 
בשנת 2016 חוקקה הכנסת את חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו–2016, הקובע כי ניתן להפקיד ולסלוק שיקים בסליקה אלקטרונית. עד לחקיקתו של החוק, שיקים נסלקו בסליקה בין בנקאית באופן ידני. בנוסף, בשנת 2018, במסגרת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019), התשע"ח–2018, תוקן חוק הבנקאות (שירות ללקוח) ונחקקה בו רפורמת הניידות בין בנקים ("ניידות בקליק") שמטרתה לאפשר העברת הפעילות הפיננסית של לקוח פרטי,  מבנק מעביר לבנק קולט בלחיצת כפתור, תוך כדי הטלת חובות על הבנקים לבצע את ההעברה באופן מקוון, נוח, אמין, מאובטח ובלא גביית תשלום מהלקוח בעד הליך העברת החשבון. תחילתה של הרפורמה נקבעה ליום ט' בניסן התשפ"א (22 במרץ 2020), אולם נדחתה, בצו, עד ליום ט"ז בתשרי התשפ"ב (22 בספטמבר 2021).
החוק מכיל הוראות משלימות במספר חוקים, ליישום רפורמת הניידות בכל הנוגע להעברת חשבון שיקים בין בנק לבנק ואופן סליקתם, זאת בהתייחס למספר מצבים: האחד, מעבר מבנק לבנק של לקוח שמשך את השיק; השני, מעבר מבנק לבנק של לקוח הפורע את השיק; השלישי, החלת ההוראות הנוגעות לחשבון מוגבל.
תיקון אחד הוא לחוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו–2016. במסגרת התיקון נקבע מנגנון שיאפשר ללקוח לעבור בנק גם אם נמשכו שיקים מהחשבון שלו בבנק המקורי, כך שהם ייפרעו מהחשבון שלו בבנק הקולט. כך גם הבנק הקולט יוכל להציג שיק לפירעון גם אם הופקד או הועבר לגבייה בבנק המקורי. בנוסף, שמו של חוק זה שונה לחוק סליקת שיקים, התשע"ו–2016, זאת משום שעם חקיקת התיקון החוק יתייחס לסליקת שיקים באופן כללי ולא רק לסליקה אלקטרונית. כמו כן, הוסמך המפקח על הבנקים להטיל עיצום כספי על בנק שהפר את הוראות חוק זה. 
תיקון שני הוא לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א–1981 (להלן – חוק שיקים ללא כיסוי), הקובע הסדרים לעניין הגבלת חשבון לאחר שסורבו בו שיקים בהתאם למספר הקבוע בחוק. במסגרת התיקון לחוק נקבעו הוראות המבהירות כיצד יחול החוק על חשבון שנוייד, ובכלל זה וכיצד יילקחו בחשבון שיקים שסורבו קודם לכן בחשבון בבנק המקורי לצורך הגבלת החשבון. 
בנוסף, בהתאם להסדר הקבוע היום בחוק שיקים ללא כיסוי, בנק ישראל מפרסם את מספרי החשבונות המוגבלים, עם ציון שם הבנק שבו מתנהל החשבון ותאריך סיום ההגבלה.  כדי לאפשר לבנק ישראל להציג מידע עדכני ואמין גם על חשבון שנוייד, נקבע כי על הבנק הקולט מוטלת חובה למסור מידע אודות החשבון לבנק ישראל. במקרה שחשבון שנוייד היה מוגבל בבנק המקורי ולא יהיה מוגבל בבנק הקולט – בנק ישראל לא יפרסם את החשבון שנוייד כחשבון מוגבל. לעומת זאת, אם החשבון בבנק המקורי לא היה מוגבל, אולם הוא עתיד להיות מוגבל בבנק הקולט – יפרסם בנק ישראל את פרטי החשבון המוגבל בציון תאריך סיום ההגבלה. מובהר שאם החשבון היה מוגבל בבנק המקורי והוגבל גם בבנק הקולט – בנק ישראל יפרסם את פרטי החשבון.
תיקון שלישי הוא לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א–1981. החוק קובע כי בשל הצורך להתייחס לניתוב הפעילות הפיננסית שממשיכה להגיע אל הבנק המקורי גם לאחר העברת החשבון ממנו (תשלומים או זיכויים), תורחב סמכותו של נגיד בנק ישראל לקבוע בכללים סוגי פעילות פיננסית שלגביהם יבצעו הבנק הקולט והבנק המעביר את הפעולות הדרושות לשם העברת הפעילות הפיננסית של לקוח ביניהם, גם לאחר מועד העברת החשבון, כך שהוא יהיה רשאי לקבוע תקופות שונות לסוגי פעילות פיננסית שונים.
מועד תחילת החוק הוא מועד כניסתה לתוקף של המסגרת הנורמטיבית של הרפורמה, ביום ט"ז בתשרי התשפ"ב (22 בספטמבר 2021). ההוראה המסמיכה את המפקח על הבנקים להטיל עיצום כספי לפי חוק סליקה אלקטרונית של שיקים, התשע"ו–2016, תיכנס לתוקף ביום י"ט באייר התשפ"א (1 במאי 2021), ותיקון שמו של חוק זה ייכנס לתוקף עם פרסום החוק.