Public procurement notice: Contract Award Notice
Published: 2019-01-31
Buyer: Forsvarsministeriet Materiel- og Indkøbsstyrelsen
Country: DK
Contract type: Supplies
Procedure: Contract award without prior publication
CPV classification: 35000000: Security, fire-fighting, police and defence equipment | 35815000 | 35815100
Estimated value:  DKK

Technical requirements: Rammeaftalen dækker levering af beskyttelsesveste og reservedele hertil, samt supplerende udstyr. Vestene skal bruges af infanterisoldater både nationalt og på internationale operationer, samt af besætning på køretøjer og skibe. Derudover skal vestene også bruges af udenrigsministeriet og det danske politi. Vestene skal beskytte overkroppen mod fragmenter, tryg og flammer fra detoneringer og mod projektiler. Vestene skal desuden beskytte mod forskellige typer stikvåben. Beskyttelsespladerne, som udrustningen består af, beskytter op til NIJ 01.04 Level II, III og IV, og pladerne har en tykkelse på 16 mm +/-2. Vestene skal være en del af soldaternes standardudrustning, og fungere sammen med soldatens uniform og øvrige udrustning (f.eks. våben, hjelm, beskyttelsesbriller, CBRN system og rygsæk, samt marinens redningsveste). Vesten skal desuden have vægtdistribueringsmekanisme, der overfører dele af vægten fra soldatens skuldre til deres hofter. Det er særligt vigtigt, at aflastningsmekanismen er kompatibel med forsvarets eksisterende udstyr, f.eks. våben, rygsæk, beskyttelsesbriller, CBRN uniformsystem og RIOT Beskyttelsessystem. Aftalen bliver indgået af FMI, men alle grene af det danske forsvar kan bruge den. Derudover kan aftalen bruges af Udenrigsministeriet og det danske politi.
Forsvaret anskaffede i 2012 ballistisk beskyttelsesudrustning, som er veste med tilhørende traumeplader via FMS-case. Forsvaret har nu behov for at indkøbe yderligere veste, samt reservedele og supplerende udstyr. Jævnfør forsvarsdirektivets artikel 28, stk. 1 litra e, kan ordregivende myndigheder indgå offentlige kontrakter ved udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, når kontrakten af tekniske grunde, eller årsager der vedrører beskyttelse af enerettigheder, kun kan overdrages til en bestemt økonomisk aktør. Tekniske grunde kan findes i krav om specifik interoperabilitet eller sikkerhedskrav, der skal opfyldes for at sikre de væbnede styrkers eller sikkerhedsstyrkernes funktionsdygtighed. Dette understøttes af forsvarsdirektivets præambel 52, hvor det er anerkendt, at der på forsvarsområdet gælder et særligt behov for at kunne undlade udbud af komplekst materiel efter eneleverandørbestemmelsen, hvis et leverandørskifte ultimativt vil gå ud over styrkernes funktionsdygtighed.
Det ballistiske beskyttelsessystem, og særligt aflastningssystemet, er i særdeleshed kompleks materiel. Forkerte beregning, produktioner, osv. vil kunne have fatale følger for personellet. Det er derfor afgørende, at leverandøren har det fornødne kendskab til produktet. Det kræver derfor stort kendskab til systemet for at foretage tilpasninger, producere reservedele og ikke mindst producere udstyr, som er kompatibelt hermed, for at sikre den nødvendige interoperabilitet med forsvarets eksisterende udstyr, hvilket kun den eksisterende leverandør har. Såfremt soldaterne får ødelagt deres udstyr i kamp, kan det ligeledes svække funktionsdygtigheden, hvis udstyret ikke er kompatibelt. Hertil kan det nævnes, at et manglende eller ikke funktionsdygtigt aflastningssystem kan medføre, at soldaten svækkes som følge af store smerter i skulderen, ryggen og/eller nakken. Den eksisterende leverandør har desuden patent på aflastningssystemet, og der findes ikke andre økonomiske aktører, som har fået licens til salg af systemet. Leverandøren er også den eneste, der har teknisk know how til at foretage reparationer af systemet, og der er ikke andre aflastningssystemer, der er kompatible med forsvarets udstyr.
I henhold til klagenævnslovens § 7, stk. 2, (lovbekendtgørelse nr. 593 af 2.6.2016 om Klagenævnet for Udbud, tilgængelig på www.retsinformation.dk) skal klage indgives til Klagenævnet for Udbud inden følgende klagefrister:
1) 45 kalenderdage efter at ordregiveren har offentliggjort en bekendtgørelse i Den Europæiske Unions Tidende om, at ordregiveren har indgået en kontrakt. Fristen regnes fra dagen efter den dag, hvor bekendtgørelsen er blevet offentliggjort;
2) 30 kalenderdage regnet fra dagen efter den dag, hvor ordregiveren har underrettet de berørte tilbudsgivere om, at en kontrakt baseret på en rammeaftale med genåbning af konkurrencen eller et dynamisk indkøbssystem er indgået, hvis underretningen har angivet en begrundelse for beslutningen;
3) 6 måneder efter at ordregiveren har indgået en rammeaftale regnet fra dagen efter den dag, hvor ordregiveren har underrettet de berørte ansøgere og tilbudsgivere, jf. § 2, stk. 2, eller udbudslovens § 171, stk. 4.
Senest samtidig med at en klage indgives til Klagenævnet for Udbud, skal klageren skriftligt underrette ordregiveren om, at klage indgives til Klagenævnet for Udbud. I tilfælde, hvor klagen ikke er indgivet i standstill perioden, skal klageren tillige angive, hvorvidt der begæres opsættende virkning, jf. § 12, stk. 1.
Klagenævnet for Udbuds egen vejledning om klager er tilgængelig på hjemmesiden angivet i pkt. VI.4.1).