Public procurement notice: Contract Notice
Published: 2017-12-20
Buyer: Luonnonvarakeskus
Country: FI
Contract type: Services
Procedure: Open procedure
CPV classification: 34710000: Helicopters and aeroplanes | 73000000
Submission deadline: 2018-01-19
Award criteria: The most economic tender

Technical requirements: Luonnonvarakeskus hankkii lentopalveluita hirvien laskentaa, susien pannoitusta, metsäpeurojen laskentaa ja pannoitusta sekä harmaahylkeiden laskentaa varten. Hankintasopimukseen ei sisälly määräostovelvoitetta, vaan palveluita tullaan sopimuskaudella hankkimaan Luonnonvarakeskuksen tarpeen mukaan.
Hankinta toteutetaan puitejärjestelynä, jossa toimittajat valitaan avoimella menettelyllä. Hankinta on EU-kynnysarvon ylittävä palveluhankinta. Puitejärjestelyn jokaiselle osa-alueelle valitaan yksi sopimustoimittaja, paitsi osa-alueelle 1 Hirvien lentolaskennat sekä osa-alueelle 4 Harmaahylkeiden lentolaskennat, joiden sisällä kummallekin laskenta-alueelle valitaan yksi sopimustoimittaja.
Luonnonvarakeskus hakee vuosittain maa- ja metsätalousministeriöltä rahaa hirvien lentolaskentaan helikopterin avulla Pohjois-Suomessa. Lentolaskennat tehdään tammi–helmikuussa, jos rahoitus myönnetään ja olosuhteet ovat riittävän hyvät lentämiselle ja eläinten laskemiselle (mm. laskenta-alueella on riittävästi lunta eläinten havaitsemiseksi). Vuosittain lasketaan keskimäärin kaksi eri hirvitalousaluetta tai vastaavaa aluekokonaisuutta (jäljempänä alue). Lentolaskenta pyritään suorittamaan mahdollisimman yhtäjaksoisesti ottaen huomioon olosuhteet ja lentotoimintaa koskevat työaikasäädökset.
Kutakin aluetta lentämään tarvitaan yksi helikopteri lentäjineen. Laskettavilla alueilla tarvitaan vuosittain 90–150 lentotuntia / alue. Laskettavan alueen puuston latvuspeittävyys vaikuttaa merkittävästi hirvien havaittavuuteen. Laskenta-alueet jaetaan kahteen ryhmään latvuspeittävyyden perusteella. Latvuspeittävyys on pieni ja havaittavuus hyvä Lapin pohjois- ja itäosissa. Näillä alueilla (Kolari, Kittilä, Sodankylä, Savukoski, Salla ja niiden pohjoispuolella olevat Lapin kunnat) käytetään laskennassa kaksipaikkaista helikopteria. Etelämpänä puuston latvuspeittävyys on suurempi, havaittavuus pienempi ja tarvitaan enemmän havainnoitsijoita. Näillä alueilla käytetään nelipaikkaista helikopteria, johon lentäjän lisäksi tulee kolme Luonnonvarakeskuksen laskijaa. Hyvä näkyvyys helikopterista laskettavalle alueelle jokaisen laskijan kohdalta on erittäin tärkeää.
Hirvien lentolaskentaan sopivia helikopterityyppejä ovat esim. mäntämoottorihelikopterit Robinson R 22 (pohjoisemmilla alueilla) ja R 44 (eteläisemmillä alueilla) tai vastaavat. Rahoitusmahdollisuudet huomioon ottaen tarjouskilpailuun ei voida ottaa hinnaltaan merkittävästi kalliimpia turbiinimoottorihelikoptereita, koska lentolaskentatehtävän suorittaminen ei edellytä turbiinimoottoria.
Helikopteriin asennetaan GPS-laite ja paikkatieto-ohjelmalla varustettu tietokone, jotka hankkii Luonnonvarakeskus. Laskentatoimintaa varten helikopterissa tulee olla 24 V tasavirran 220 V:n vaihtovirraksi muuttava invertteri.
Luonnonvarakeskuksen laskija johtaa laskentaa, mutta lentäjältä edellytetään aktiivista osallistumista myös hirvien laskentaan ohjaajan puoleisella etusektorilla. Laskennat tehdään linjalaskentana etäisyysmenetelmän mukaisesti (jokaisen havaitun hirven tai hirviryhmän suora etäisyys laskentalinjaan mitataan). Tutkimusalue jaetaan tasavälein sijaitseviin linjoihin siten, että linjojen väli on noin 2 km. Helikopteri lentää laskentalinjan keskiviivaa noin 50–100 km/h nopeudella ja noin 80–120 m korkeudessa olosuhteista riippuen. Kun hirvi tai hirviryhmä havaitaan, helikopteri pysähtyy ja kaikkiin havaittuihin hirviin tai hirviryhmiin mitataan suora etäisyys linjasta laserkiikareilla. Eläinten sijainti, sukupuoli ja ikä (vasa/aikuinen) määritetään.
Kulloinkin laskettavasta alueesta riippuen laskenta-alue voi rajoittua Suomen ja Ruotsin, Suomen ja Norjan ja/tai Suomen ja Venäjän väliseen rajaan, joten operaattorilta edellytetään rajavyöhykkeellä tapahtuviin lentoihin mahdollistavat luvat. Näiden lupien on oltava voimassa ennen hankintasopimuksen solmimista. Tarjouksessa tulee esittää selvitys em. luvista.
Sopimusta on mahdollista jatkaa optioina alkuperäisin sopimusehdoin yhden (1) vuoden jaksoissa korkeintaan kaksi (2) kertaa. Optiovuoden käyttöönotosta sovitaan kirjallisesti viimeistään kaksi (2) kuukautta ennen sopimuskauden päättymistä.
Sopimuskauden jälkeen sopimusta on mahdollista jatkaa optioina yhden (1) vuoden jaksoissa korkeintaan kaksi (2) kertaa.
Luonnonvarakeskus (Luke) pyrkii vuosittain merkitsemään ja asentamaan susille satelliittiseurantapantoja. Susien pannoituslentojen rahoitus tulee Luonnonvarakeskuksen talousarvion rahoista. Hankinnat suoritetaan vuosittain sillä edellytyksellä, että tarvittava rahoitus myönnetään.
Vuosittain hankittava määrä on arviolta 60 lentotuntia. Pannoituksia tehdään lähinnä metsähallituksen hallinnassa olevilla mailla. Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueiden itäreuna rajoittuu Suomen ja Venäjän väliseen valtakunnan rajaan, joten operaattorilta edellytetään rajavyöhykkeellä tapahtuviin lentoihin tarvittavat luvat. Näiden lupien on oltava voimassa ennen hankintasopimuksen solmimista. Pannoitukset tehdään osittain tai kokonaan helikopterin avulla. Työt käynnistetään sillä edellytyksellä, että pannoitukseen sopivien alueiden pyyntiin oikeuttavat luvat ovat kunnossa ja olosuhteet sen sallivat. Pannoitukset pyritään suorittamaan mahdollisimman yhtäjaksoisesti ottaen huomioon olosuhteet ja lentotoimintaa koskevat työaikasäädökset.
Pannoitukseen tarvitaan yksi helikopteri sekä yksi varakone lentäjineen. Koneen on oltava turbiinikäyttöinen helikopteri ja sen tulee soveltua vaativaan lentämiseen kolmen hengen kuormalla ja täysillä tankeilla (lentäjä ja kaksi pannoittajaa). Helikopterilla tulee voida lentää turvallisesti myös lumisateessa. Nukutusnuolen ampumista varten koneessa on oltava lennon aikana helposti avattava ja suljettava liukuovi tai erikseen tähän työhön suunniteltu avattava ikkuna. Koneen tulee voida tankata maastossa tarvittaessa (huoltoauto).
Pannoituslentojen onnistuminen edellyttää lentäjältä erinomaista lentotaitoa vaihtelevassa maastossa sekä kykyä lukea ja ennakoida eläimen liikkeitä ja ohjata konetta nopeasti sopivaan asemaan nukutusta silmälläpitäen. Sutta voidaan joutua myös ajattamaan, jotta se saadaan sopivaan maastoon. Tämä edellyttää kokemusta villieläinten lähestymisestä helikopterilla ja niiden käyttäytymisen tuntemusta ja ennakoimista. Kokemuksemme mukaan kokenut lentäjä suoriutuu samasta lentotehtävästä 2–3 kertaa nopeammin harjaantumattomaan lentäjään verrattuna. Osaavalla lentäjällä on ratkaiseva merkitys koko merkintäoperaation onnistumiseen.
Pannoitettavat sudet nukutetaan nukutuskiväärillä ja merkitään seurantapannoilla eläinkoeluvan mukaisesti. Pannoitettavat sudet pyritään etsimään ja löytämään etukäteen Luken pyyntilupaehtojen mukaisilta alueilta. Nukutusnuoli ammutaan liikkuvasta helikopterista, joten lentäjän täytyy päästä mahdollisimman lähelle sutta. Suden saatua nukutusnuolen osuman, sitä seurataan helikopterilla varovasti riittävän kaukana häirinnän minimoimiseksi, kunnes eläin nukahtaa. Nukutettu susi kuljetetaan kopterilla eläimen käsittelypaikalle, jossa näytteenotto, mittaus, merkintä ja herätys tapahtuvat. Eläin vapautetaan käsittelypaikan välittömässä läheisyydessä.

Eligibility requirements: Kuvattu tarjouspyynnössä.