Public procurement notice: Contract Notice
Published: 2023-10-25
Buyer: KISVÁRDAI KÖZMŰ Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
Country: HU
Contract type: Works
Procedure: Open procedure
CPV classification: 45251200: Construction work for cooling towers | 71220000
Submission deadline: 2023-11-22
Award criteria: The most economic tender

Technical requirements: A Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program keretében támogatásban részesített KISVÁRDAI KÖZMŰ Szolgáltató Kft. megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló beruházás megvalósítását szolgáló projektmunkák végzéséhez kapcsolódó tervezés és kivitelezés megvalósítása a FIDIC sárga könyv feltételei szerint.
A KEHOP keretében támogatásban részesített Ajánlatkérő megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló beruházás megvalósítását szolgáló projektmunkák végzéséhez kapcsolódó tervezés és kivitelezés megvalósítása a FIDIC sárga könyv feltételei szerint.
Kisvárdán jelenleg földgázalapú a hő- és HMV ellátás működik mind a városi távhőrendszer, mind a kisvárdai kórház esetében. A hőigények egy részének megújuló energiaforrásból történő kielégítésére egy szilárd biomassza tüzelőanyagot felhasználó hőtermelő fűtőmű kerül telepítésre Kisvárda külterületén, a 068/17 hsz-ú telephelyen. A fűtőmű kazánház, tároló és kiszolgáló épületekből áll. A telephelyen már hulladékgazdálkodási tevékenység folyik megfelelő környezet- és természetvédelmi engedélyek birtokában. Az új hőtermelő által előállított hőt távhővezeték segítségével tervezik eljuttatni a Kórház hőközpontjába, valamint a Kisvárda távhőrendszer telephelyére. A kiépítendő távhő vezetékpár (előremenő, és visszatérő) előzetesen becsült nyomvonalhossza 3,28 km. A távvezeték nyomvonal egy helyen keresztezi a vasutat, ott a vasút alatt történő átsajtolás tervezett. A kiépítendő PN16 vezetékpár 2xDN250/Ø450 méretű, legalább 3000 méter csőből és 2xDN150/Ø280 méretű, legalább 270 méter csőből áll. Ezek előreszigetelt, földbefektetett, acél haszoncsöves csővezetékek lesznek, a szükséges közmű aknákkal, szakaszoló szerelvényekkel. Létesül majd 3 beltéri, leválasztó hőközpont, amely helyszínenként tartalmazza a leválasztó, lemezes hőcserélőt a szükséges szerelvényezettséggel és műszerezettséggel együtt, valamint a fűtőműnél telepített keringtető szivattyúkat. A távvezeték mellett optikai kábel is telepítésre kerül a folyamatirányítási funkciók érdekében. A jelenlegi távhőrendszer és a kórház - amit a projekt során a távhőrendszerbe kívánunk integrálni - éves földgázigénye összesen ~ 97500 GJ, amelyből a Kisvárdai Közmű ~ 73000 GJ igénnyel, a kórház pedig ~ 245100 GJ igénnyel jelentkezik. A tervezett 2 + 5 MW-os kazánok tüzelőhő igénye ~ 95094 GJ. A 2 MW kazán tüzelőhő igénye ~ 24388 GJ/év, az 5 MW kazáné pedig ~ 70706 GJ/év. Az ezen felül jelentkező hőigény földgázból lesz fedezve, amelynek becsült mértéke 2406 GJ/év. Így tehát a távhőrendszer jövőbeli (a kórházi hőigénnyel együtt) csúcshőigénye 9,1 MW, fűtési idényen kívül pedig 0,5 MW. A biomassza tüzelésű kazán, vízhűtött rostélytüzeléssel rendelkezik. A rostély 4 zónás (szárító, elgázosító, égető és kihamuzási zónák), a zónák felett 3 zónában szintérzékelő szabályozza a töltöttséget. A tüzelőanyag továbbítást egy hidraulikus munkahengerekkel működtetett, mechanikus tolórendszer végzi, ék alakú elemekkel, amely mozgó éklétrás elemek egy fix acélszerkezetben kerülnek rögzítésre. A kazánháznak 12 m-es a tetőszintje, amelyet közmű-, és út csatlakozásokkal, épületvillamossággal, épületgépészettel kell megtervezni, megvalósítani. A biomasszát az energetikai hasznosítása előtt a technológia által megkövetelt kritériumoknak meg kell feleltetni, így a biomassza adott mennyiségű, átmeneti fedett tárolása a tüzelőanyag-ellátó és előkészítő rendszer szintén a projekt része. A tároló felének fedettnek kell lennie. A tároló épületének a 3 oldalról zártnak kell lennie, a negyedik oldal nyitott. A tárolón belül a térbetonon mozgatható T idomú fakkok (kazetták) kialakítása szükséges, mobilizálható előregyártott beton elemekkel, amelyek mozgatásával különböző méretű helységek alakíthatóak ki a csarnok belül. A mozgatható elemek teljes hosszúsága a csarnokban összességében 50 fm kell, hogy legyen. A tárolóban minimum 7 napra elegendő biomassza tüzelőanyag tárolását kell lehetővé tenni. A működtetéshez szükséges kiszolgáló (szociális épület, iroda, vezérlő) épület is szükséges. Az építendő kazánház, tároló és kiszolgáló épület alapterülete minimálisan 1792 m2. A biomassza fűtőmű éves becsült tüzelőanyag fogyasztása, annak minőségétől függően kb. 10 000 ÷ 11 000 tonna. Ez a becsült érték 10-11,5 MJ/kg fűtőérték mellett értendő. Feladat továbbá a telephelyen belül az új épületekhez csatlakozóan 1 500 m2 új útburkolat építése.
A III. kötetben (Általános megrendelői követelmények és Általános műszaki követelmények) az 5. projektelem (Munkagépek) a jelen közbeszerzési eljárásnak nem tárgya.
2) A részekre történő ajánlattétel kizárásnak indoka: Az építési beruházás tárgya olyan összefüggő létesítmény tervezésére és kivitelezésére irányul, amely tekintetében sem műszaki szempontból, sem gazdaságossági, költséghatékonysági szempontból nem indokolt a részekre történő ajánlattétel biztosítása. A távhő vezeték rendszerek kialakításánál a megvalósulás során és már a tervezésben is érvényesülnie kell a rendszerszemléletnek, figyelemmel arra, hogy az egybefüggő rendszer megvalósítása gazdasági és műszaki szempontból is hatékonyabb megoldás, mint az elkülönült rendszerekre alapozott változat. A rendszerszemléleti elvárásokat a műszaki megvalósulásban alkalmazni kell és törekedni szükséges az egységes műszaki színvonalú rendszerek kialakítására. A beszerzés műszaki elemei, a fűtőmű (kazánok), a kazánház, a szilárd biomassza részére tároló, a hőenergia eljuttatását biztosító távhő vezetékpár, a rendszer villamosenergiaellátását biztosító napelemrendszer tárolóval vonatkozásában megállapítható, hogy azok műszaki szempontból egységes rendszert képeznek, míg az útburkolat a kazán és a tároló közötti közlekedési útvonalakra szolgál, amely szintén azonos érdekkörben kell elkészülnie a biomassza kazán próbaüzemének sikeres lefolytatásához. A részajánlattételi lehetőség biztosítása tekintetében Ajánlatkérő gazdasági szempontú vizsgálatot is elvégezte, amely alapján egyértelműen megállapítható, hogy műszaki-szakmai szempontokon túl gazdasági szempontból sem indokolt a részajánlattétel biztosítása a rendszer megvalósítása tekintetében, figyelemmel arra, hogy műszaki leírásban foglalt feladatok egy szerződés keretében történtő teljesítése kedvezőbb pénzügyi feltételek mellett biztosítható, mint a létesítményelemek vonatkozásában külön-külön szerződés alapján történő teljesítése. Ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a részekre történő ajánlattétel biztosítása esetén fennáll annak a kockázata, hogy a szerződés teljesítése technikailag túlságosan bonyolult vagy indokolatlanul drágább lesz, illetve, hogy az egyes részeket elnyerő különböző szerződő felek szükséges koordinálása súlyosan veszélyeztetheti a szerződés megfelelő teljesítését.
3) Annak indoka, hogy az építési beruházás műszaki tartalma kiterjed az engedélyezési, a kivitelezési tervdokumentáció elkészítésére és a kivitelezésre is: A beszerzés tárgyát képező létesítmény teljes működését meghatározó elme a biomassza kazán létesítése. A kazán nem tipizálható termék, nem csak az égéstér, hanem a hozzá kapcsolódó gépészeti és elektromos részek, vagyis a teljes rendszer egyedi, egyedileg az adott helyszín földrajzi, gazdasági viszonyait figyelembe véve a gyártó és kivitelező gazdasági szereplő a szerződésben vállalt kötelezettségei teljesítését csak a teljes tervezés, gyártás és kivitelezés folyamatának végrehajtásával tudja biztosítani. Ezért tervezés és kivitelezés egyes részfolyamatai szorosan egymáshoz kapcsolódnak, egymásra épülnek. A kivitelezés időigénye és a megvalósítás kockázata mind gazdasági mind műszaki szakmai szempontból alátámasztja a tervezési és kivitelezési munkák egy közbeszerzési eljárásban történtő beszerzését. Egy nyomásfokozó műtárgy és hőközpont fejlesztése, kiépítése minden esetben egyedi megoldásokat igényel. A speciális szivattyúbeépítési és tisztítási megoldások nem uniformizálható sablon megoldások, hanem fejlesztés specifikus, csak az adott projektre jellemző megoldások. A tervezői munka során a tervező olyan mélységben vizsgálja a lehetséges fejlesztési lehetőségeket, hogy a vizsgálatával szerzett információk birtokában kiviteli terv szintű dokumentációt tud prezentálni. A projekt vonatkozásában a lényegi részt a szivattyúzási és a hőhordozó közeg előállítási technológia jelenti. A projekt tekintetében a tervező által meghatározott szivattyúzási megoldás meghatározza a nyomásfokozó műtárgyakat, azok kialakításának, térfogatának szükségleteit is, mely szivattyúzási megoldások a különböző gyártók tekintetében eltérő tulajdonságokkal rendelkeznek, amely mind méretkülönbözőségeket, mind kapacitás különbözőségeket is jelentenek. A tervező a kiviteli tervet - tekintettel a jogszabályi előírásokban rögzítettekre is - csak és kizárólag abban az esetben képes összeállítani, ha és amennyiben a nyomásfokozási és hőhordozó közeg előállítás megoldás kiválasztása megtörtént, azaz ezzel már önmagában szűkíti a közbeszerzési eljárásban a versenyt, hiszen a Vállalkozónak kötelezettsége a kiviteli tervekben foglaltakat megvalósítani, így azt a nyomásfokozási és hőhordozó közeg előállító megoldást megépíteni, amit a tervező a kiviteli tervekben rögzített. Fentiekre figyelemmel a beszerzés tárgyát képező létesítmény tervezését és kivitelezését egy eljárásban célszerű megvalósítani, így biztosítható a legjobb és legköltséghatékonyabb műszaki megoldás megvalósítása a verseny lehető legszélesebb körű biztosításával.
4) A II.2.7) ponthoz: A teljesítés véghatárideje a szerződéses megállapodás hatályba lépésétől számított 730 naptári nap.
Az eljárásban nem lehet ajánlattevő („AT”), alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a Kbt. 62. § (1)-(2) bekezdésének hatálya alatt áll. A Kbt. 74. § (1) bekezdés a) és b) pontja alapján az ajánlatkérőnek („AK”) ki kell zárnia az eljárásból azt az ajánlattevőt, alvállalkozót vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki az előírt kizáró okok hatálya alá tartozik, vagy a részéről az előírt kizáró ok az eljárás során következett be.
A 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet ("Korm. rendelet") 1. § (1) bekezdése alapján az AT-nek ajánlatának benyújtásakor a Korm. rendelet II. Fejezetének megfelelően az Egységes Európai Közbeszerzési Dokumentum ("EEKD") benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik a kizáró okok hatálya alá.
Az AT az ajánlatával együtt benyújtja a Korm. rendelet 4-7. §-nak megfelelően, valamint az AK által a 2. § alapján kért módon kitöltött formanyomtatványt.
Ha egy AT az előírt alkalmassági követelményeknek más szervezet vagy személy kapacitásaira támaszkodva kíván megfelelni, az érintett szervezetek vagy személyek képviseletében a formanyomtatványt az AT nyújtja be.
Közös ajánlattétel esetén a közös AT-k képviseletében az EEKD- ban foglalt nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg.
Ha az AK a Kbt. 69. § (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően közvetlenül hozzáfér a kizáró okok hiányát, valamint az alkalmassági feltételeket igazoló adatbázisokhoz, a gazdasági szereplőknek ezen adatbázisok elérhetőségére vonatkozó információkat (URL, kibocsátó, adott esetben kód) is fel kell tüntetniük a formanyomtatvány megfelelő részeiben azon adatbázisok elérhetőségére vonatkozó információk kivételével, amelyek ellenőrzését a kizáró okok igazolása körében az AK számára Korm. rendelet előírja.
A gazdasági szereplőknek a formanyomtatványban fel kell tüntetniük azt is, hogy a Korm. rendelet III. és IV. Fejezet szerinti igazolások kiállítására mely szerv jogosult, azon adatbázisokat üzemeltető szervek kivételével, amely adatbázisok ellenőrzését a kizáró okok igazolása körében az AK számára a Korm. rendelet előírja.
A gazdasági szereplőnek az AK Kbt. 69. § (4)-(7) bekezdése szerinti felhívására a Korm. rendelet III. Fejezetének megfelelően kell igazolnia, hogy nem tartozik az eljárásban előírt kizáró okok hatálya alá.

Eligibility requirements: Kizáró okok: Az eljárásban nem lehet ajánlattevő („AT”), alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a Kbt. 62. § (1)-(2) bekezdésének hatálya alatt áll. A Kbt. 74. § (1) bekezdés a) és b) pontja alapján az ajánlatkérőnek („AK”) ki kell zárnia az eljárásból azt az ajánlattevőt, alvállalkozót vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki az előírt kizáró okok hatálya alá tartozik, vagy a részéről az előírt kizáró ok az eljárás során következett be. Kizáró okok igazolása: A 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet ("Korm. rendelet") 1. § (1) bekezdése alapján az AT-nek ajánlatának benyújtásakor a Korm. rendelet II. Fejezetének megfelelően az Egységes Európai Közbeszerzési Dokumentum ("EEKD") benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik a kizáró okok hatálya alá. Az AT az ajánlatával együtt benyújtja a Korm. rendelet 4-7. §-nak megfelelően, valamint az AK által a 2. § alapján kért módon kitöltött formanyomtatványt. Ha egy AT az előírt alkalmassági követelményeknek más szervezet vagy személy kapacitásaira támaszkodva kíván megfelelni, az érintett szervezetek vagy személyek képviseletében a formanyomtatványt az AT nyújtja be. Közös ajánlattétel esetén a közös AT-k képviseletében az EEKD- ban foglalt nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. Ha az AK a Kbt. 69. § (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően közvetlenül hozzáfér a kizáró okok hiányát, valamint az alkalmassági feltételeket igazoló adatbázisokhoz, a gazdasági szereplőknek ezen adatbázisok elérhetőségére vonatkozó információkat (URL, kibocsátó, adott esetben kód) is fel kell tüntetniük a formanyomtatvány megfelelő részeiben azon adatbázisok elérhetőségére vonatkozó információk kivételével, amelyek ellenőrzését a kizáró okok igazolása körében az AK számára Korm. rendelet előírja. A gazdasági szereplőknek a formanyomtatványban fel kell tüntetniük azt is, hogy a Korm. rendelet III. és IV. Fejezet szerinti igazolások kiállítására mely szerv jogosult, azon adatbázisokat üzemeltető szervek kivételével, amely adatbázisok ellenőrzését a kizáró okok igazolása körében az AK számára a Korm. rendelet előírja. A gazdasági szereplőnek az AK Kbt. 69. § (4)-(7) bekezdése szerinti felhívására a Korm. rendelet III. Fejezetének megfelelően kell igazolnia, hogy nem tartozik az eljárásban előírt kizáró okok hatálya alá. A Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése alapján az AT az alkalmasság igazolásában részt vevő alvállalkozó vagy más szervezet vonatkozásában csak az EEKD-t köteles benyújtani a Kbt. 62. §-ában foglalt kizáró okok hiányának igazolása érdekében. Az alkalmasság igazolásában részt vevő alvállalkozó tekintetében az EEKD benyújtásával az AT eleget tesz a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozati kötelezettségének. A Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése alapján azon alvállalkozók tekintetében, amelyek nem vesznek részt az alkalmasság igazolásában ajánlattevő az ajánlatban a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot nyújt be. A Korm. rendelet 13.§-a alapján folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében, az ajánlathoz az AT köteles csatolni a cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet és az annak érkezéséről a cégbíróság által megküldött igazolást egyszerű másolatban. Ajánlatkérő a kizáró okok igazolásával kapcsolatban felhívja a figyelmet a Korm. rendelet 1. § (7) bekezdésére. Szakmai tevékenység végzésére vonatkozó alkalmasság előírása: SZ/1) Alkalmas az AT, ha az ajánlata alapján a szerződés teljesítése során tervezői tevékenységet végző gazdasági szereplő szerepel az építési beruházáshoz kapcsolódó tervezői szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara névjegyzékében (Magyar Mérnöki Kamara), illetve területi kamarái által vezetett névjegyzékében, illetve a nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén szerepel a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában vagy rendelkezik a letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal, vagy szervezeti, kamarai tagsággal (Kbt. 65. § (1) bek. c) pontja, és a 322/2015. (X.30.) Korm. rendelet 8. § (1) bek. alapján). SZ/2) Alkalmas az AT, ha az ajánlata alapján a szerződés teljesítése során építőipari kivitelezési tevékenységet végző gazdasági szereplők szerepelnek az Étv. szerinti, építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében, illetve a nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén - amennyiben a szerződés teljesítéséhez szükséges - szerepel a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában vagy rendelkezik a letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal, vagy szervezeti, kamaraitagsággal (Kbt. 65. § (1) bek. c) pontja, és a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 21. § (1) bek. alapján). Kétség esetén AK a Kbt. 71. §-a szerint felvilágosítást kérhet AT-től arra vonatkozóan, hogy az ajánlatban megjelölt gazdasági szereplők közül melyik végez, illetve melyik nem végez olyan építőipari kivitelezésitevékenységet, amely alapján az Étv. szerinti építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében szerepelnie kell. Szakmai tevékenység végzésére vonatkozó alkalmasság igazolása: SZ/1 és SZ/2) A Korm. rendelet 1.§ (1) bekezdése alapján az EEKD benyújtásával kell előzetesen igazolni, hogy az ajánlattevő megfelel a Kbt. 65. §-a alapján meghatározott alkalmassági követelménynek. AK az EEKD kitöltésével történő előzetes igazolás során elfogadja az érintett gazdasági szereplő egyszerű nyilatkozatát részletes információk kérése nélkül. AK a nyilvántartásban szereplés tényét a Kbt. 69. § (11) bekezdése szerinti nyilvántartásokban ellenőrzi. A nyilvántartásban szereplés tényét - ha a vonatkozó adatok, illetve tények ingyenes ellenőrzésére a Kbt.69. § (11) bekezdése szerinti nyilvántartásokban nincsen mód - AK Kbt. 69. § (4)-(7) szerinti felhívására a nyilvántartás kivonatának, a nyilvántartást vezető szerv által kiállított igazolásnak vagy a nyilvántartásban szereplés tényét igazoló dokumentumnak egyszerű másolatban történő benyújtásával szükséges igazolni. Az alkalmassági követelménynek a közös ajánlattevők a Kbt. 65.§ (6) bekezdés szerint együttesen is megfelelhetnek, azzal, hogy a szerződés teljesítése során a tervezési, illetve az építőipari kivitelezési tevékenységet végző gazdasági szereplőnek az SZ/1), illetve az SZ/2 követelménynek saját magának meg kell felelnie. Ajánlattevő az alkalmassági követelménynek való megfelelését a Kbt. 65.§ (7) és (9) bekezdése szerint is igazolhatja, azzal, hogy az SZ/1) és SZ/2 követelmény igazolására akkor vehető igénybe más szervezet kapacitása, ha az adott szervezet valósítja meg azt a feladatot, amelyre vonatkozóan a nyilvántartásban szereplés kötelezettsége fennáll.