Public procurement notice: Contract Notice
Published: 2025-04-30
Buyer: Építési és Közlekedési Minisztérium
Country: HU
Region: HU110
Contract type: Works
Procedure: Open procedure
CPV classification: 42416100 | 45000000: Construction work | 45210000: Building construction work | 45213321 | 45221000: Engineering works for bridges and tunnels
Submission deadline: 2025-06-05
Award criteria: quality, price
EU fund: eu-funds

Technical requirements: Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: Az eljárásban nem lehet ajánlattevő (AT), (közös ajánlattevő), alvállalkozó (AV) és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a Kbt. 62. § (1)-(2) bek.-ben meghatározott kizáró okok hatálya alatt áll. 1. Előzetes igazolási mód: Az AT-nek a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a 321/2015. (X.30.) Korm. rend. (továbbiakban Kr.) 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik az előírt kizáró okok hatálya alá. Az AT vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő a Kr. 4. § (1) bekezdése szerint igazolja előzetesen a Kbt. 62. § (1)-(2) bekezdéseiben említett kizáró okok hiányát (figyelemmel a Kr. 4. § (3)-(4), valamint a 6. § (1)-(2) bek. is.) AK felhívja a figyelmet a Kbt. 64. §-ában foglaltakra. Közös ajánlattétel esetén a közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. A Kr. 15. §-a értelmében az AT az alkalmasság igazolásában részt vevő AV vagy más szervezet vonatkozásában csak az EEKD-ot köteles benyújtania a kizáró okok fenn nem állásának tekintetében, míg azon AV-k tekintetében, amelyek nem vesznek részt alkalmasság igazolásában az AT a Kbt. 67. § (4) bek. szerinti nyilatkozatot köteles benyújtani (EKR űrlap). A Kr. 13. §-a alapján az AT vonatkozásában folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében az AT az ajánlathoz köteles csatolni a cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet (az annak részét képező mellékletek nélkül) és a kérelem beérkezéséről szóló elektronikus cégbírósági igazolást. Amennyiben nincs folyamatban AT vonatkozásában változásbejegyzési eljárás, úgy nemleges nyilatkozat is csatolandó. (EKR űrlap). 2. Utólagos igazolási mód: Az AK által a Kbt. 69. § (4)-(7) bekezdése alapján a kizáró okokra vonatkozó igazolások benyújtására felhívott AT-nek a Kr. 8., 10., 12., 14-16. §-ainak megfelelően kell igazolnia, hogy nem tartozik az előírt kizáró okok hatálya alá, illetve az AK köteles ellenőrizni, hogy az AT nem tartozik az előírt kizáró okok hatálya alá. AT-nek, közös AT-nek a Kbt. 62. § (1) bekezdés k) pont kb) pontját a Kr. 8. § i) pont ib) alpontja és a 10. § g) pont gb) alpontjában foglaltak szerint kell igazolnia. A Kr. 1. § (3)-(4) bek. és (7) bek. és 6.§ (1) bek. irányadó. AK hivatkozik a Kbt. 74. § (1) bekezdés b) pontjára. AT élhet a Kbt. 69. § (11a) bek szerinti lehetőséggel, ebben az esetben nyilatkoznia kell, hogy mely korábbi eljárásban benyújtott igazolást kéri figyelembe venni.
Észak-balatoni vasútállomások építési munkái - 2 1. rész: Balatonfőkajár (E03) felső megállóhely felvételi épületi előterének rekonstrukciója valamint peron akadálymentesítése 2. rész: Csajág (E04) vasútállomás felvételi épületi előterének rekonstrukciója valamint peron akadálymentesítése 3. rész: Balatonfűzfő (E08) vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója 4. rész: Balatonalmádi (E09) vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója, valamint peron akadálymentesítése és lift építése Észak-balatoni vasútállomások felvételi épületeinek rekonstrukciójához és környezetrendezéséhez kapcsolódó kivitelezési projekt az alábbiak szerint: 1. rész: Balatonfőkajár (E03) felső megállóhely felvételi épületi előterének rekonstrukciója valamint peron akadálymentesítése Balatonfőkajár-felső vasúti megállóhely előterének rekonstrukciója, valamint peron akadálymentesítése keretében a közlekedési kapcsolatok kialakítása, valamint az állomási előtér fejlesztése működő üzem mellett, a következők szerint: - akadálymentesítés, - parkolás, - utastájékoztatási rendszer korszerűsítése, - környezetrendezés. - A vasútállomáson 1 db új SK+55 cm magasperon kialakítása 250 m hosszon. A kapcsolódó vízépítési, közmű kiváltási, valamint egyéb építési és bontási munkákkal együtt, a szükséges egyeztetések lefolytatásával, valamint minden az építéshez, sikeres műszaki átadáshoz, használatba vételhez és forgalomba helyezéshez szükséges hozzájárulás, engedély megszerzésével. Az elvégzendő főbb feladatok és mennyiségek a következők: - közlekedési kapcsolatok kialakítása, valamint az állomási előtér fejlesztése - 10 férőhelyes parkoló létesítése, illetve meglévő parkoló felújítása; - 1025 m2 alapterületen aszfalt kopórétegű burkolat terítése; - környezetrendezés: 2684 m2 teljes alapterületen előtérrendezési munka, mely tartalmazza a gyalogosfelületek és kapcsolódó zöldfelületek rendezését, beleértve a környezetarchitektúra elemeket is; - 1500 m hosszon távközlési hálózatok helyi kábelének, valamint a kapcsolódó távközlési és biztosítóberendezési munkák kiépítése, beleértve az utas tájékoztató és kiszolgáló rendszerek kiépítését. 2. rész: Csajág (E04) vasútállomás felvételi épületi előterének rekonstrukciója valamint peron akadálymentesítése Csajág vasúállomás előterének rekonstrukciója, valamint peronjainak akadálymentesítése keretében a közlekedési kapcsolatok kialakítása, valamint az állomási előtér fejlesztése működő üzem mellett, a következők szerint: - akadálymentesítés, - parkolás, - utastájékoztatási rendszer korszerűsítése, - környezetrendezés. - A vasútállomáson 3 db új SK+55 cm magasperon kialakítása, 2 db esetében 250 m, 1 db esetében pedig 260 m hosszon. A kapcsolódó vízépítési, közmű kiváltási, valamint egyéb építési és bontási munkákkal együtt, a szükséges egyeztetések lefolytatásával, valamint minden az építéshez, sikeres műszaki átadáshoz, használatba vételhez és forgalomba helyezéshez szükséges hozzájárulás, engedély megszerzésével. Az elvégzendő főbb feladatok és mennyiségek a következők: - közlekedési kapcsolatok kialakítása, valamint az állomási előtér fejlesztése - 13 férőhelyes parkoló létesítése, illetve meglévő parkoló felújítása; - 1275 m2 alapterületen aszfalt kopórétegű burkolat terítése; - környezetrendezés: 1902 m2 teljes alapterületen előtérrendezési munka, mely tartalmazza a gyalogosfelületek és kapcsolódó zöldfelületek rendezését, beleértve a környezetarchitektúra elemeket is; - 3000 m hosszon távközlési hálózatok helyi kábelének, valamint a kapcsolódó távközlési és biztosítóberendezési munkák kiépítése, beleértve az utas tájékoztató és kiszolgáló rendszerek kiépítését. 3. rész: Balatonfűzfő (E08) vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója Balatonfűzfő vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója keretében a meglévő állomásépület felújítása, korszerűsítése, belső átalakítása. A projekt feladata továbbá a közlekedési kapcsolatok kialakítása, valamint az állomási előtér fejlesztése a következők szerint: - akadálymentesítés, - parkolás, - utastájékoztatási rendszer korszerűsítése, - környezetrendezés. A kapcsolódó vízépítési, közmű kiváltási, valamint egyéb építési és bontási munkákkal együtt, a szükséges egyeztetések lefolytatásával, valamint minden az építéshez, sikeres műszaki átadáshoz, használatba vételhez és forgalomba helyezéshez szükséges hozzájárulás, engedély megszerzésével. Az elvégzendő főbb feladatok és mennyiségek a következők: - meglévő állomásépület működő üzem mellett történő felújítása, korszerűsítése, belső átalakítása - 422 m2 nettó alapterületen (a falak által befoglalt belső terület) felvételi épület építési munka, valamint a felvételi épületet kiszolgáló közművek átalakítása, kiépítése a forgalmi iroda megtartásával és a távközlési helyiség bővítésével; - 32 férőhelyes parkoló létesítése, illetve meglévő parkoló felújítása; - 716 m2 alapterületen aszfalt kopórétegű burkolat terítése; - környezetrendezés: 5019 m2 teljes alapterületen előtérrendezési munka, mely tartalmazza a gyalogosfelületek és kapcsolódó zöldfelületek rendezését, beleértve a környezetarchitektúra elemeket is; - 2000 m hosszon távközlési hálózatok helyi kábelének, valamint a kapcsolódó távközlési és biztosítóberendezési munkák kiépítése, beleértve az utas tájékoztató és kiszolgáló rendszerek kiépítését. Fotovoltaikus napelem rendszer kialakítása (20 db, 320 Wp teljesítményű napelem tábla, 1 db 7 kW teljesítményű inverter). 4. rész: Balatonalmádi (E09) vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója, valamint peron akadálymentesítése és lift építése Balatonalmádi vasútállomás felvételi épületének és előterének rekonstrukciója, valamint peron akadálymentesítése keretében a meglévő állomásépület felújítása, korszerűsítése, belső átalakítása. Karakterkorlát miatt folytatás a felhívás VI.4.3.pontban.
1. rész: 8164 Balatonfőkajár 05/1., 05/3., 020/7., 021. hrsz. 2. rész: 8163 Csajág 042/1. hrsz. 3. rész: 8175 Balatonfűzfő 359/3., 359/4., 359/5., 359/11., 360/4. hrsz. 4. rész: 8220 Balatonalmádi 2296/13., 2296/14., 2296/15., 2296/10., 2296/12., 2318/4., 1641/4, 2318/3., 2296/4., 1641/11. hrsz.
Európai uniós IKOP Plusz, 1.2. prioritás, Megnevezés: Tiszta üzemű városi-elővárosi közlekedés erősítése a fővároson és a budapesti agglomeráción kívüli településeken.
Szakmai nyilvántartásokba történő bejegyzésre vonatkozó előírások Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pont szerint: SZT/1. Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: SZT/1. A Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pontja és a 322/2015. (X.30.) Korm. rendelet 21. § alapján AK előírja, hogy AT-nek, építőipari kivitelezési tevékenységet végző gazdasági szereplőknek szerepelnie kell a Méptv. szerinti, építőipari kivit. tevékenységet végzők névjegyzékében (MKIK). A nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén AK előírja a 322/2015. (X.30.) Korm.r. 21. § (1) és (2) bek. alkalmazását. Alkalmatlan az AT, ha az építőipari kivit. tevékenységet végző gazdasági szereplő nem szerepel a Méptv. szerinti, építőipari kivit. tevékenységet végzők (MKIK) névjegyzékében, illetve a nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén nem szerepel a letelepedés szerinti ország nyilvántartásában, vagy nem rendelkezik a letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy szervezeti, kamarai tagsággal. A Kbt. 65.§ (1) bek.c) pont szerinti köv.igazolására akkor vehető igénybe más szervezet kapacitása, ha az valósítja meg azt a feladatot, amelyre vonatkozóan a nyilvántartásban szereplés, szervezeti tagság vagy engedéllyel rendelkezés kötelezettsége fennáll. A kötelezettségvállalásnak ezt kell alátámasztania. 1.Előzetes igazolási mód: AT-nek az ajánlatában a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy az előírt alkalmassági feltételnek megfelel. AK az EEKD kitöltésével történő előzetes igazolás során elfogadja az érintett gazdasági szereplő egyszerű nyilatkozatát részletes információk kérése nélkül, azaz az EEKD IV. Részének α. (alfa) pontját kell kitölteni. Közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. 2.Utólagos igazolási mód: A nyilvántartásban szereplés tényét AK ellenőrzi a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzékadatok, az egyéni vállalkozók nyilvántartásának, illetve az építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékének adatai alapján (https://knyr.mkik.hu/Kivreg/Nyilvantarto/Kereses). A Kbt. 65. § (7), (9), (11) bek. és a Kbt. 69. § (11) bek. is irányadó. A 322/2015. (X.30.) Korm.rend. 21. § (2) bek. irányadó. Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a magyar építészetről szóló 2023. évi C. tv. (Méptv.) 69. § (1)-(2) bekezdésében foglaltakra. A nyilvántartásban szereplés tényét - amennyiben a Kbt. 69. § (11) bekezdés szerinti nyilvántartásban a vonatkozó adatok, illetve tények ingyenes ellenőrzésére nincsen mód - a nyilvántartás kivonatának, a nyilvántartást vezető szerv által kiállított igazolásnak vagy a nyilvántartásban szereplés tényét igazoló dokumentumnak egyszerű másolatban történő benyújtásával szükséges igazolni. Nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén - amennyiben releváns - csatolandó a letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal, vagy szervezeti, kamarai tagsággal való rendelkezés tényét igazoló dokumentum. Nem magyar nyelvű nyilvántartás esetén benyújtandó a releváns igazolás vagy nyilvántartás magyar nyelvű fordítása is.

Eligibility requirements: Szakmai nyilvántartásokba történő bejegyzésre vonatkozó előírások Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pont szerint: SZT/1. Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: SZT/1. A Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pontja és a 322/2015. (X.30.) Korm. rendelet 21. § alapján AK előírja, hogy AT-nek, építőipari kivitelezési tevékenységet végző gazdasági szereplőknek szerepelnie kell a Méptv. szerinti, építőipari kivit. tevékenységet végzők névjegyzékében (MKIK). A nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén AK előírja a 322/2015. (X.30.) Korm.r. 21. § (1) és (2) bek. alkalmazását. Alkalmatlan az AT, ha az építőipari kivit. tevékenységet végző gazdasági szereplő nem szerepel a Méptv. szerinti, építőipari kivit. tevékenységet végzők (MKIK) névjegyzékében, illetve a nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén nem szerepel a letelepedés szerinti ország nyilvántartásában, vagy nem rendelkezik a letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy szervezeti, kamarai tagsággal. A Kbt. 65.§ (1) bek.c) pont szerinti köv.igazolására akkor vehető igénybe más szervezet kapacitása, ha az valósítja meg azt a feladatot, amelyre vonatkozóan a nyilvántartásban szereplés, szervezeti tagság vagy engedéllyel rendelkezés kötelezettsége fennáll. A kötelezettségvállalásnak ezt kell alátámasztania. 1.Előzetes igazolási mód: AT-nek az ajánlatában a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy az előírt alkalmassági feltételnek megfelel. AK az EEKD kitöltésével történő előzetes igazolás során elfogadja az érintett gazdasági szereplő egyszerű nyilatkozatát részletes információk kérése nélkül, azaz az EEKD IV. Részének α. (alfa) pontját kell kitölteni. Közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. 2.Utólagos igazolási mód: A nyilvántartásban szereplés tényét AK ellenőrzi a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzékadatok, az egyéni vállalkozók nyilvántartásának, illetve az építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékének adatai alapján (https://knyr.mkik.hu/Kivreg/Nyilvantarto/Kereses). A Kbt. 65. § (7), (9), (11) bek. és a Kbt. 69. § (11) bek. is irányadó. A 322/2015. (X.30.) Korm.rend. 21. § (2) bek. irányadó. Ajánlatkérő felhívja a figyelmet a magyar építészetről szóló 2023. évi C. tv. (Méptv.) 69. § (1)-(2) bekezdésében foglaltakra. A nyilvántartásban szereplés tényét - amennyiben a Kbt. 69. § (11) bekezdés szerinti nyilvántartásban a vonatkozó adatok, illetve tények ingyenes ellenőrzésére nincsen mód - a nyilvántartás kivonatának, a nyilvántartást vezető szerv által kiállított igazolásnak vagy a nyilvántartásban szereplés tényét igazoló dokumentumnak egyszerű másolatban történő benyújtásával szükséges igazolni. Nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén - amennyiben releváns - csatolandó a letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal, vagy szervezeti, kamarai tagsággal való rendelkezés tényét igazoló dokumentum. Nem magyar nyelvű nyilvántartás esetén benyújtandó a releváns igazolás vagy nyilvántartás magyar nyelvű fordítása is.
P/1. Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: 1.Előzetes igazolási mód: AT-nek a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával előzetesen az ajánlatában igazolnia kell, hogy az alkalmassági feltételnek megfelel. AK a formanyomtatvány IV. részében nem kéri a részletes információk megadását, elegendő a IV. α (alfa) pont kitöltése. Közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. 2.Utólagos igazolási mód: P/1. AT-nek a Kr. 19. § (1) bek. c) pontja alapján csatolnia kell a felhívás feladását megelőző utolsó három mérlegfordulónappal lezárt üzleti évből, a közbeszerzés tárgyából (magasépítési és/vagy mélyépítési létesítmény/építmény építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása és/vagy felújítása) származó általános forgalmi adó nélkül számított árbevételéről szóló egyszerű nyilatkozatát, attól függően, hogy az ajánlatevő mikor jött létre, illetve mikor kezdte meg tevékenységét, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak. Amennyiben az AT nem rendelkezik a jelen felhívás feladásának napját megelőző utolsó három, mérlegfordulónappal lezárt üzleti év árbevételi adataival, úgy a működésének megkezdését követő időszak közbeszerzés tárgya (magasépítési és/vagy mélyépítési létesítmény/építmény építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása és/vagy felújítása) szerinti nettó árbevételének kell elérnie az előírt összeget. Amennyiben AT nyilatkozatában kevesebb, mint három lezárt üzleti évet mutat be, amelyből azonban megállapítható az alkalmassági követelménynek való megfelelése, AK nem rendel el hiánypótlást a be nem mutatott lezárt üzleti év/évek tekintetében. A Kbt. 65. § (7) bek. alapján az előírt alk köv-nek az AT-k bármely más szervezet (vagy személy) kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül. Ebben az esetben meg kell jelölni az ajánlatban ezt a szervezetet és a felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alk. követelményt, melynek igazolása érdekében az AT ezen szervezet erőforrására vagy arra is támaszkodik. A Kbt. 67. § (3) bek. alapján a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet az előírt igazolási módokkal azonos módon köteles igazolni az adott alk-i feltételnek történő megfelelést. Az alkalmasság igazolásához igénybe vett, az AT-n kívüli más szervezet részéről a Kbt. 65. § (7) bekezdése szerint csatolandó, kötelezettségvállalást tartalmazó okiratnak tartalmaznia kell - a Kbt. 65. § (8) bekezdése szerinti szervezet részéről az ajánlatban csatolni kell - az AT részére szóló meghatalmazást arra, hogy az EKR-ben elektronikus úton teendő nyilatkozatok megtételekor az adott szervezet képviseletében eljárhat. AK az alkalmassági feltétel igazolása kapcsán felhívja a figyelmet a Kr. 19. § (3) bek. foglalt lehetőségekre. A Kbt. 65. § (6)-(8), (11) bek. és a Kr. 19. § (7) bek. megfelelően irányadó. Közös ajánlattétel esetén az alkalmassági követelménynek közös ajánlattevők együttesen is megfelelhetnek, ez esetben közös ajánlatot tevő gazdasági szereplők árbevételei összeadódnak. Közös ajánlattétel esetén, amennyiben a P/1. pont szerinti alkalmassági követelményt a közös AT-k bármelyike önállóan is képes teljesíteni, úgy elegendő, ha ezen közös AT csatolja be a P/1. pont szerinti nyilatkozatot. Ajánlatkérő a 321/2015. (X.30) Korm. rendelet 19. § (8) bekezdés alkalmazásával előírja, hogy több részre történő ajánlattétel esetén az árbevételi követelmények közül Ajánlattevőnek a legmagasabbat kell minimumkövetelményként teljesíteni és igazolni. Az igazolás módjával kapcsolatban további információ a dokumentációban található. Az alkalmasság minimumkövetelménye(i): P/1. Alkalmatlan az ajánlattevő, közös ajánlattevő, ha a felhívás feladását megelőző utolsó három mérlegfordulónappal lezárt üzleti évre vonatkozóan a közbeszerzés tárgya szerinti (magasépítési és/vagy mélyépítési létesítmény/építmény építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása és/vagy felújítása) általános forgalmi adó nélkül számított árbevétele összesen nem éri el az alábbi összegeket: 1. rész: nettó 450.000.000,- Ft 2. rész: nettó 780.000.000,- Ft 3. rész: nettó 760.000.000,- Ft 4. rész: nettó 1.280.000.000,- Ft Fogalmak a P/1. alkalmassági követelmény vonatkozásában: Ajánlatkérő „építmény” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C törvény (Építészeti tv) 16. § 34. pontja szerinti fogalmat érti: az épület és műtárgy gyűjtőfogalma, építési tevékenységgel létrehozott, vagy késztermékként az építési helyszínre szállított, – rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül – minden olyan helyhez kötött műszaki alkotás, amely a terepszint, a víz vagy az azok alatti talaj, illetve azok feletti légtér megváltoztatásával, beépítésével jön létre. Ajánlatkérő az „építés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 29. pontja alatti fogalom alapján az építmény, építményrész, épületegyüttes, tájépítészeti alkotás megvalósítását érti. Ajánlatkérő a „bővítés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 8. pontja alatti fogalmat érti: olyan építési tevékenység, amely az építmény térfogatát növeli. Ajánlatkérő az „átalakítás” fogalma alatt meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség alaprajzi elrendezésének megváltoztatása vagy külső megjelenésének bontási munkákkal járó megváltoztatása érdekében végzett, az építmény térfogatát nem növelő építési tevékenység. Ajánlatkérő „felújítás” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 45. pontja szerinti fogalmat érti: meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságának, valamint üzembiztonságának megtartása érdekében végzett, az építmény térfogatát nem növelő építési tevékenység, ide nem értve az építmény teljes vagy alapokig – akár egyszerre, akár szakaszonként – történő elbontását és újraépítését.
M/1. Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: 1.Előzetes igazolás: AT-nek a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával előzetesen az ajánlatában igazolnia kell, hogy az alkalmassági feltételnek megfelel. AK a formanyomtatvány IV. részében nem kéri a részletes információk megadását, elegendő a IV. α (alfa) pont kitöltése. Közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. 2.Utólagos igazolás: M/1. AT-nek a Kr. 21. § (2) bekezdés a) pontja alapján, a Kr. 21. § (2a) bekezdésében b) pontjára tekintettel csatolnia kell az ajánlati felhívás feladását megelőző 8 évben (96 hónapban) befejezett, de legfeljebb 11 éven (132 hónapon belül) megkezdett legjelentősebb referenciáinak ismertetését az alábbi adatokkal: -építési beruházás tárgya; -építési beruházás mennyisége, műszaki tartalma olyan részletességgel, melyből az előírt alkalmassági követelménynek való megfelelés egyértelműen megállapítható; -teljesítés ideje (kezdő és befejező időpont, év/hónap/nap részletezettséggel); -teljesítés helye; -sikeres műszaki átadás-átvétel időpontja (befejező időpont, év/hónap/nap részletezettséggel), -szerződést kötő másik fél megnevezése, székhelye; valamint a részéről információt adó személy neve és telefonszáma; -nyilatkozat arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően történt-e. A Kbt. 65. § (6) bekezdésének megfelelően az előírt műszaki, illetve szakmai alk. köv-nek a közös AT-k együttesen is megfelelhetnek. Közös ajánlattétel esetén, amennyiben az M/1. pont szerinti alkalmassági követelményt a közös AT-K bármelyike önállóan is képes teljesíteni, úgy elegendő, ha ezen közös AT csatolja be az M/1. pont szerinti igazolásokat. Amennyiben AT a referenciát közös ajánlattevőként teljesítette, úgy az igazolásból egyértelműen ki kell derülnie annak is, hogy AT a referencia mely részeit (elvégzett munkarészek(ek) megjelölésével) teljesítette. Amennyiben a referencia igazolás – a teljesítés oszthatatlansága miatt - nem állítható ki az egyes ajánlattevők által végzett munkák elkülönítésével a Kr. 22. § (5) bek. szerinti adatok feltüntetése is szükséges. A referenciamunka akkor tekinthető az AF feladásától visszafelé számított 8 éven belül teljesítettnek, ha a teljesítés (sikeres műszaki átadás-átvétel) időpontja erre az időszakra esik, de a megvalósítás legfeljebb 11 éven belül megkezdődött (Kr. 21. § (2a) bek. b) pont). Ajánlatkérő 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet 21/A. §-a alapján a 21. § (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában a teljesítés igazolásaként elfogadja annak igazolását is, ha a referencia követelményben foglalt eredmény vagy tevékenység a szerződés részteljesítéseként valósult meg. AK elfogadja a referenciát, amennyiben a referencia tartalma alapján megállapítható az AK által előírt fogalomnak történő megfelelés. A referenciák között az átfedés megengedett, amennyiben azok teljesítik az alkalmassági minimumfeltételeknek való megfelelést, azaz ugyanaz a szerződés több pontra is bemutatható. A Kr. 22. § (5) bekezdés, valamint a Kbt. 140. § (9) bekezdés is irányadó. Több részre történő ajánlattétel esetén AT-nek a legmagasabb M/1. minimumkövetelményt kell teljesítenie és igazolnia. Az alkalmasság minimumkövetelménye(i): Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: M/1. Alkalmatlan AT (közös AT), ha nem rendelkezik az eljárást megindító felhívás feladásának napjától visszafelé számított 8 évben (azaz 96 hónapban) az alábbi befejezett (sikeres műszaki átadás-átvétellel lezárt), de legfeljebb a felhívás feladásának napjától visszafelé számított 11 évben (azaz 132 hónapon) megkezdett, szerződésszerűen és az előírásoknak megfelelően teljesített munkákra vonatkozó, a Kr. 22. § (3) bekezdés szerint igazolt referenciákkal: M/1.1 1. rész: Legalább 1 db vasútépítési munka kivitelezésére vonatkozó referenciával. Az M1 alkalmassági követelmény legfeljebb 1 db szerződéssel igazolható. 2. rész: Legalább 1 db vasútépítési munka kivitelezésére vonatkozó referenciával. Az M1 alkalmassági követelmény legfeljebb 1 db szerződéssel igazolható. 3. rész: Legalább 1 db folyamatos üzemelés alatt álló épület építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása, amelynek nettó alapterülete elérte legalább a 310 m2 értéket. Az M1 alkalmassági követelmény legfeljebb 2 db szerződéssel igazolható. 4. rész: Legalább 1 db folyamatos üzemelés alatt álló épület építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása, amelynek nettó alapterülete elérte legalább a 420 m2 értéket. Az M1 alkalmassági követelmény legfeljebb 2 db szerződéssel igazolható. A referenciák között az átfedés megengedett, amennyiben azok teljesítik az alkalmassági minimumfeltételeknek való megfelelést, azaz ugyanaz a szerződés több pontra is bemutatható, azonban több részre történő ajánlattétel esetén a referencia követelmények mennyiségei nem adódnak össze. Fogalommeghatározások: Ajánlatkérő a „vasútépítési munkák kivitelezése” alatt olyan nyílt hozzáférésű vasútvonalon végzett munkákat ért, amelyek során új vasúti pálya, vagy annak egy szakasza megépítésére és/vagy meglévő vasúti pálya vagy annak egy szakasza felújítására és/vagy bővítésére és/vagy részleges vagy teljes elbontására és helyette részben, vagy teljes egészében új vasúti pályaszakasz építésére és/vagy vasúti átjáró építésére és/vagy átépítésére és/vagy vasúti pálya melletti peron építésére és/vagy átépítésére került sor és/vagy olyan országos közút fejlesztésére és/vagy rekonstrukciójára vonatkozó munkákat ért, amelyek során az nyílt hozzáférésű vasútvonal üzemét érintően vágányzárral járó kivitelezési munka került elvégzésre. Ajánlatkérő a „nyílt hozzáférésű vasúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények” fogalom alatt a következőket érti: a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény szerinti nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózatot érti, kivéve a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózathoz kapcsolódó saját célú vasúti pályahálózatokat és iparvágányokat.
M/1. folytatása: AK „országos közút” alatt a 26/2021. (VI. 28.) ITM rendelet 8. § (1) bekezdése szerinti közutakat érti. AK „országos közút fejlesztése” alatt az országos közúton végzett, a 6/1998. (III. 11.) KHVM rendelet 2. § 1. pontjában foglaltak szerinti beavatkozásokat érti. AK „országos közút rekonstrukciója” alatt az országos közúton, a 6/1998. (III. 11.) KHVM rendelet 2. § 6. pontjában foglaltak szerinti beavatkozásokat érti. AK „közlekedési infrastruktúra létesítmény” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 114. pontja alatti fogalmak közül az országos közúti és/vagy nyílt hozzáférésű vasúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építményeket érti, amelyek létesítésekor – az építményekre, építési tevékenységekre vonatkozó általános érvényű településrendezési és építési követelményrendszeren túlmenően – eltérő, vagy sajátos, csak arra a rendeltetésű építményre jellemző, kiegészítő követelmények megállapítására és kielégítésére van szükség. AK az „üzemeltetés” fogalma alatt azt a tevékenységet érti, mely a használatba vett / forgalomba helyezési engedéllyel rendelkező létesítmény működtetéséhez szükséges, ideértve a létesítmény használatba vételével, közforgalom részére történő átadásával, ellenőrzésével, karbantartásával összefüggő tevékenységeket. Ajánlatkérő az „országos közúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények” alatt az útügyi igazgatásról szóló 26/2021. (VI. 28.) ITM rendelet szerinti országos közutat érti. Ajánlatkérő a „közhasználatú épület” fogalma alatt a következőket érti: az olyan épület, amely a) egy vagy több, a település, településrész ellátását szolgáló funkciót tartalmaz, b) használata meghatározott esetekben kötelező, illetve elkerülhetetlen, jellemzően oktatási, egészségügyi, szociális, kulturális, hitéleti, sport, pénzügyi, kereskedelmi, szolgáltatási, közigazgatási, igazságszolgáltatási célú épületek, vagy c) törvényben vagy kormányrendeletben közszolgáltatásként meghatározott. AK az „épület” fogalmán a következőket érti: olyan építmény, amely szerkezeteivel fedett teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül meghatározott rendeltetés vagy rendeltetésével összefüggő tevékenység céljából (2023. évi C. törvény 16. § 42 pont). AK az „építés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 29. pontja alatti fogalom alapján az építmény, építményrész, épületegyüttes, tájépítészeti alkotás megvalósítását érti. AK a „bővítés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 8. pontja alatti fogalmat érti: olyan építési tevékenység, amely az építmény térfogatát növeli. Ajánlatkérő az „átalakítás” fogalma alatt meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség alaprajzi elrendezésének megváltoztatása vagy külső megjelenésének bontási munkákkal járó megváltoztatása érdekében végzett, az építmény térfogatát nem növelő építési tevékenység.. Ajánlatkérő a „folyamatos üzemelés alatt álló épület építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása” fogalma alatt a következőket érti: olyan közlekedési infrastruktúra létesítmény üzemeltetéséhez kapcsolódó épület vagy közhasználatú épület építése és/vagy bővítése és/vagy átalakítása, amely az építési és/vagy bővítési és/vagy átalakítási munkák végzése során az épület rendeltetése szerinti funkcióját folyamatosan betöltötte vagy az építési és/vagy bővítési és/vagy átalakítási munkákkal érintett épület vagy épületrész funkciójának áthelyezésével a funkció folyamatos fenntartása mellett kerültek elvégzésre az építési és/vagy bővítési és/vagy átalakítási munkák, azaz az építési és/vagy bővítési és/vagy átalakítási munkák elvégzése során az épületfunkciók korlátozására, csökkentésére nem került sor vagy a közlekedési infrastruktúra létesítmény üzemeltetésének fenntartása vagy a közhasználatú épület rendeltetése szerinti funkciójának fenntartása mellett új, az adott funkciót betöltő épület került megépítésre. Nem minősül folyamatos üzemelés alatt álló épület építésének és/vagy bővítésének és/vagy átalakításának az, amikor az építési és/vagy bővítési és/vagy átalakítási munkák elvégzése során az épület nem tölti be teljes egészében a rendeltetése szerinti funkciókat (pl. iskola bővítése nyári szünetben). AK a „nettó alapterület” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 99. pontja alatti fogalmat érti: helyiség vagy épületszerkezettel részben vagy egészben közrefogott tér vízszintes vetületben számított területe.
M/2. Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: 1.Előzetes igazolás: AT-nek a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával előzetesen az ajánlatában igazolnia kell, hogy az alkalmassági feltételnek megfelel. AK a formanyomtatvány IV. részében nem kéri a részletes információk megadását, elegendő a IV. α (alfa) pont kitöltése. Közös AT-k képviseletében a nyilatkozatot az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő teszi meg. Közös ajánlattétel esetén, amennyiben az M/2. pont szerinti alkalmassági követelményt a közös AT-K bármelyike önállóan is képes teljesíteni, úgy elegendő, ha ezen közös AT csatolja be az M/2. pont szerinti igazolásokat. A Kbt. 65. § (6) bekezdésének megfelelően az előírt műszaki, illetve szakmai alk. köv-nek a közös AT-k együttesen is megfelelhetnek. 2.Utólagos igazolás: M/2. AT-nek a Kr. 21. § (2) bek. b) pontja alapján az ajánlathoz csatolni kell a teljesítésbe bevonni kívánt szakembereknek a megnevezését, végzettségük, illetve képzettségük igazoló irat egyszerű másolatát, szakmai tapasztalatuk ismertetését, az adott szakember által aláírt szakmai önéletrajz egyszerű másolati példányát és rendelkezésre állási nyilatkozatát, valamint „Nyilatkozat bemutatott szakemberekről” c. EKR űrlapot. A Kbt. 69. § (7) bekezdése alapján ajánlattevőnek a szakmai önéletrajzokat, végzettséget igazoló dokumentumokat, a szakember által aláírt rendelkezésre állási nyilatkozatot és adott esetben jogosultságot igazoló dokumentumot már az ajánlatban szükséges benyújtania (amennyiben a szakemberekre vonatkozó értékelési szempont tekintetében 0-tól eltérő megajánlást tesz), tekintettel arra, hogy az M/2. alkalmassági követelmények tekintetében megjelölt szakemberek többlettapasztalatát Ajánlatkérő az értékelés során figyelembe veszi (ha az adott szakemberhez értékelési részszempont kapcsolódik). Az önéletrajznak releváns felsőfokú végzettségének megszerzésétől tartalmaznia kell az adott szakember gyakorlata megítélése szempontjából lényeges adatokat, így különösen a beruházások, projektek ismertetését, adott szakember által ellátott feladat, tevékenység ismertetését, a tevékenység kezdő és befejező idejét (legalább év, hónap pontossággal!). Az önéletrajznak tartalmaznia kell annak a szervezetnek a megjelölését, amellyel az adott szakember az ajánlattétel időpontjában munkaviszonyban vagy foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyban áll. AK a gyakorlati idő meglétét az önéletrajz alapján ellenőrzi. A szakmai gyakorlat időtartama a szakember tekintetében előírt releváns (az adott jogosultság megszerzéséhez szükséges) végzettség, illetve képzettség megszerzésének időpontjától számítandó. A szakirányú végzettség és/vagy képzettség egyenértékűségének bizonyítása az ajánlattevő kötelessége és felelőssége. Egyenértékű végzettség esetén csatolni kell az egyenértékűnek tekintett végzettséget igazoló Intézmény erre vonatkozó nyilatkozatát. Külföldön szerzett végzettségek egyenértékűségének bizonyítása (figyelembe véve a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. tv. rendelkezéseit is) az ajánlattevő kötelezettsége és felelőssége. Amennyiben a szakember több végzettséggel, illetve képzettséggel rendelkezik, az ajánlatban kizárólag azon végzettséget, illetve képzettséget igazoló dokumentumot kell benyújtani, amelyre tekintettel az adott szakember az előírt jogosultságot megszerezte, azaz amelyet a kamarai/hatósági nyilvántartásba történő bejegyzéskor a kamara/hatóság figyelembe vett (így különösen amely a bejegyzésről szóló határozatban rögzítésre került). Amennyiben az M/2. tekintetében megajánlott szakember a szakmagyakorlási jogosultságot igazoló kamarai névjegyzékben szerepel, a jogosultság megszerzéséhez szükséges szakképzettséget az érvényes jogosultság igazolja (saját kezűleg aláírt önéletrajzot ebben az esetben is csatolni szükséges). Az ajánlattételkor már jogosultsággal rendelkező szakembernek szükséges a szakmai önéletrajzában feltüntetnie a jogosultság megszerzésének első időpontját. Amennyiben az adott szakember már szerepel az illetékes kamara által vezetett elektronikus hatósági nyilvántartásban, úgy AK a szakirányú végzettség meglétét az elektronikus nyilvántartásban ellenőrzi, erre vonatkozóan egyéb iratokat nem kell csatolni (azonban a szakárnyú végzettség megszerzésének a dátumát ez esetben is szükséges szerepeltetni az önéletrajzban). Amennyiben a bemutatott szakember az elektronikus nyilvántartásban adminisztrációs okokból nem szerepel, úgy a jogosultság fennállása az illetékes kamara által kiállított igazolással is igazolható. Más tagállamban szerzett jogosultság esetében a küldő vagy származási országban a jogosultságot igazoló dokumentum magyar nyelvű fordításának benyújtása szükséges. Az AF III.4.1) M/2.1.-M/2.3. pontok szerinti alk. köv. igazolására bemutatott szakember vonatkozásában az időben párhuzamos gyakorlati idők csak egyszer számítanak bele az adott szakember gyakorlati idejébe az alkalmassági követelménynek történő megfelelés, valamint az értékelési szempontokra tett megajánlás igazolásakor. A Kbt. 65. § (6)-(7), (9), (11), (12) bek. és a Kr. 24. § (1) bek. irányadó az igazolás során. AT élhet a Kbt. 69. § (11a) bekezdésében biztosított lehetőséggel. Ha a bemutatott szakember a jogosultságot igazoló kamarai nyilvántartásban a releváns jogosultsággal szerepel és a szakmai önéletrajzban feltüntetésre kerül a kamarai nyilvántartási szám, akkor a jogosultság megszerzéséhez szükséges végzettség egyenértékűségét az érvényes jogosultság alapján AK elfogadja. A fenti fogalommeghatározások vonatkozásában, a hazai jogszabályi előírásoknak való megfelelés tekintetében AK biztosítja az egyenértékűséget. Az előírt képesítési, jogosultsági követelmények tekintetében a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést minden esetben érteni kell.
M/2. folytatása: Az M/2.1.- M/2.3. pontban megadott pozícióra ugyanaz a szakember nem jelölhető egy részen belül. Ugyanazon (M/2.1.) szakember, (M/2.2.) szakember, (M/2.3.) szakember valamennyi rész tekintetében bemutatható az adott pozícióra. A jogosultsággal az adott szakembernek legkésőbb a szerződéskötés időpontjában rendelkeznie kell. AK elfogadja a referenciát, amennyiben a referencia tartalma alapján megállapítható az AK által előírt fogalomnak történő megfelelés. AK az M/2. alk. köv. (szakemberek) esetén a fenti fogalmak tartalma vonatkozásában elfogadja, ha nem kerül ismertetésre valamennyi fordulat, de a szakember a szakmai önéletrajzban és/vagy a rendelkezésre állási nyilatkozat részeként és/vagy a szakember által megtett egyéb nyilatkozatban hivatkozik arra, hogy az általa megjelölt munkakör/pozíció/feladat/munka tartalma azonos az ajánlati felhívásban megadott definícióval. Az igazolás módjával kapcsolatban további információ a dokumentációban található. Az alkalmasság minimumkövetelménye(i): M/2. Alkalmatlan az ajánlattevő, amennyiben nem rendelkezik az alábbi, szerződés teljesítése során igénybe venni kívánt szakemberekkel: 1. rész: M/2.1. legalább 1 fő projektvezető, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett projektvezetői és/vagy projektvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. M/2.2. legalább 1 fő szakember, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel és a végzettség megszerzését követően min. 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett építésvezetői és/ vagy építésvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. 2. rész: M/2.1. legalább 1 fő projektvezető, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett projektvezetői és/vagy projektvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. M/2.2. legalább 1 fő szakember, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel és a végzettség megszerzését követően min. 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett építésvezetői és/ vagy építésvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. 3. rész: M/2.1. legalább 1 fő projektvezető , aki rendelkezik a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-É” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel, és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra létesítmény üzemeltetéséhez kapcsolódó épület vagy közhasználatú épület építése és/ vagy bővítése és/vagy átalakítása során szerzett projektvezetői és/vagy projektvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. M/2.2. legalább 1 fő szakember, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel rendelkezik, és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett építésvezetői és/ vagy építésvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik. M/2.3. Legalább 1 fő kőműves mestervizsgával rendelkező (vagy azzal egyenértékű) szakember, aki 36 hónap építmény építése és/ vagy bővítése és/vagy átalakítása során kőműves munkák végzésében szerzett szakmai tapasztalattal rendelkezik. Az M/2.3. szerinti kőműves mester képesítéséről az ajánlatban a szakemberek végzettségét, illetve képzettségét igazoló iratot (vagy annak másolatát) kell bemutatnia. Ajánlatkérő rögzíti, hogy az M/2.3. szerinti szakember tekintetében előírt kőműves mester képesítés nincs kamarai nyilvántartásban történő szerepléshez kötve. A kőműves mesterszakma mesterképesítésének az Európai Képesítési Keretrendszer (a továbbiakban: EKKR) szerinti besorolása a 6. szint. Ajánlatkérő az egyes európai uniós tagországok országos képesítési keretrendszerének összehasonlítását és az egyenértékűség vizsgálatát (https://europass.europa.eu/hu) az EKKR által biztosítja. 4. rész: M/2.1. legalább 1 fő projektvezető , aki rendelkezik a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-É” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel, és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra létesítmény üzemeltetéséhez kapcsolódó épület vagy közhasználatú épület építése és/ vagy bővítése és/vagy átalakítása során szerzett projektvezetői és/vagy projektvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal M/2.2. legalább 1 fő szakember, aki a 266/2013. (VII.11.) Korm. rendelet szerinti „MV-KÉ” vagy azzal egyenértékű jogosultság megszerzéséhez szükséges felsőfokú vagy azzal egyenértékű végzettséggel, és a végzettség megszerzését követően legalább 36 hónap közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek építőipari kivitelezési tevékenysége során szerzett építésvezetői és/ vagy építésvezető-helyettesi szakmai tapasztalattal rendelkezik.
M/2. folytatása: 4. rész: M/2.3. Legalább 1 fő kőműves mestervizsgával rendelkező (vagy azzal egyenértékű) szakember, aki 36 hónap építmény építése és/ vagy bővítése és/vagy átalakítása során kőműves munkák végzésében szerzett szakmai tapasztalattal rendelkezik. Az M/2.3. szerinti kőműves mester képesítéséről az ajánlatban a szakemberek végzettségét, illetve képzettségét igazoló iratot (vagy annak másolatát) kell bemutatnia. Ajánlatkérő rögzíti, hogy az M/2.3. szerinti szakember tekintetében előírt kőműves mester képesítés nincs kamarai nyilvántartásban történő szerepléshez kötve. A kőműves mesterszakma mesterképesítésének az Európai Képesítési Keretrendszer (a továbbiakban: EKKR) szerinti besorolása a 6. szint. Ajánlatkérő az egyes európai uniós tagországok országos képesítési keretrendszerének összehasonlítását és az egyenértékűség vizsgálatát (https://europass.europa.eu/hu) az EKKR által biztosítja. Fogalommeghatározások: AK „közlekedési infrastruktúra létesítmény” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 114. pontja alatti fogalmak közül az országos közúti és/vagy nyílt hozzáférésű vasúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építményeket érti, amelyek létesítésekor – az építményekre, építési tevékenységekre vonatkozó általános érvényű településrendezési és építési követelményrendszeren túlmenően – eltérő, vagy sajátos, csak arra a rendeltetésű építményre jellemző, kiegészítő követelmények megállapítására és kielégítésére van szükség. Ajánlatkérő az „országos közúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények” alatt az útügyi igazgatásról szóló 26/2021. (VI. 28.) ITM rendelet szerinti országos közutat érti. Ajánlatkérő a „nyílt hozzáférésű vasúti közlekedési célú, illetve rendeltetésű, sajátos technológiájú építmények”: a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény szerinti nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózatot érti, kivéve a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózathoz kapcsolódó saját célú vasúti pályahálózatokat és iparvágányokat. AK a „projektvezető” fogalma alatt azt a szakembert érti, aki a projektcélok megvalósulásáért felelős, munkája kiterjed a projekt teljes körű megvalósulásának az összefogására és aki az építésvezető(k) / felelős műszaki vezető(k) munkáját irányítja, kapcsolatot tart a Megrendelővel, konzorciumtagként történő teljesítés esetén a konzorciumvezetővel. AK a „Projektvezető-helyettes” alatt azt a szakembert kell érteni, aki egy projekt vezetője mellett, annak távollétében, tartós helyettesítési jogkörrel, írásbeli felhatalmazás alapján rendelkezhet. AK a „közlekedési infrastruktúra fejlesztési projektek” fogalma alatt az olyan projekteket érti, melyek a közúti és/vagy a kötöttpályás közlekedési beruházásokat foglalják magukba. AK az „építésvezető” alatt azt a személyt érti, aki a kivitelezési helyszínen az építési projekt folyamatának koordinálásáért és felügyeletéért felelős. AK az „építésvezető-helyettes” alatt azt a személyt érti, aki a kivitelezési helyszínen az építési projekt folyamatának koordinálásáért és felügyeletéért felelős építésvezető távolmaradása esetén az építésvezető feladatait teljeskörűen ellátja. AK a „kőművesi munka” fogalma alatt azt a kivitelezési tevékenységet érti, ami során épületek, műtárgyak és egyéb építmények megépítése szakipari végzettséggel rendelkező szakember által kerül elvégzésre. Ajánlatkérő a „közhasználatú épület” fogalma alatt a következőket érti: az olyan épület, amely a) egy vagy több, a település, településrész ellátását szolgáló funkciót tartalmaz, b) használata meghatározott esetekben kötelező, illetve elkerülhetetlen, jellemzően oktatási, egészségügyi, szociális, kulturális, hitéleti, sport, pénzügyi, kereskedelmi, szolgáltatási, közigazgatási, igazságszolgáltatási célú épületek, vagy c) törvényben vagy kormányrendeletben közszolgáltatásként meghatározott AK a „építőipari kivitelezési tevékenység” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 37. pontja alatti fogalmat érti: az építési beruházás megvalósítása keretében végzett építési tevékenységek összessége. AK az „épület” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 72 pontja alatti fogalmat érti: olyan építmény, amely szerkezeteivel fedett teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül meghatározott rendeltetés vagy rendeltetésével összefüggő tevékenység céljából. AK az „építés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 29. pontja alatti fogalom alapján az építmény, építményrész, épületegyüttes, tájépítészeti alkotás megvalósítását érti. AK a „bővítés” fogalma alatt a magyar építészetről szóló 2023. évi C. törvény 16. § 8. pontja alatti fogalmat érti: olyan építési tevékenység, amely az építmény térfogatát növeli. Ajánlatkérő az „átalakítás” fogalma alatt meglévő építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség alaprajzi elrendezésének megváltoztatása vagy külső megjelenésének bontási munkákkal járó megváltoztatása érdekében végzett, az építmény térfogatát nem növelő építési tevékenység.. AK az „üzemeltetés” fogalma alatt azt a tevékenységet érti, mely a használatba vett / forgalomba helyezési engedéllyel rendelkező létesítmény működtetéséhez szükséges, ideértve a létesítmény használatba vételével, közforgalom részére történő átadásával, ellenőrzésével, karbantartásával összefüggő tevékenységeket.
Az ajánlattétel ajánlati biztosíték nyújtásához kötött, melynek mértéke: 1. rész: nettó 5.500.000,- Ft 2. rész: nettó 11.300.000,- Ft 3. rész: nettó 11.500.000,- Ft 4. rész: nettó 18.500.000,- Ft Az ajánlati biztosíték ajánlattevő választása szerint teljesíthető a Kbt. 54. § (2) bekezdés szerinti módok bármelyikén. Készpénz átutalással, az előírt pénzösszegnek az Építési és Közlekedési Minisztérium számlájára történő befizetésével a 10032000-00003582-09030013 (IBAN: HU53 1003 2000 0000 3582 0903 0013, SWIFT: HUSTHUHB) számú letéti számlájára. Az átutalás megtörténtét igazoló bizonylatot az ajánlathoz csatolni kell. Az ajánlati biztosítékra vonatkozó részletes szabályokat a közbeszerzési dokumentumok tartalmazzák.
Tárgyi eljárás valamennyi része vonatkozásában: A szerződést biztosító kötelezettségek: Kötbérek vetítési alapja a tartalékkeret nélkül számított egyösszegű nettó vállalkozói díj. Késedelmi kötbér: 0,5 %/késedelmes naptári nap, legfeljebb a vetítési alap 15%-áig. Hibás teljesítési kötbér: 15%. Meghiúsulási kötbér: 20%. Teljesítési, jótállási biztosíték: vállalkozói díj 5 %-a (tartalékkeret és ÁFA nélkül számított ellenszolg. 5 %-a). Jótállási idő: 36 hónap. Szavatossági idő: 60 hónap. A további részleteket a VSZF és a VSZM tartalmazza.
1. M/2.1. szerinti szakember 36 hó feletti, az alk. köv-ként meghat. területen szerzett szakmai többlet tapasztalata egész hóban (min. 0, max. 24 hó)

Winner: Építési és Közlekedési Minisztérium