Public procurement notice: Contract Notice
Published: 2021-02-22
Buyer: NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság
Country: HU
Contract type: Services
Procedure: Open procedure
CPV classification: 71220000 | 71240000 | 71250000 | 71320000 | 71321000: Heating and ventilation design services
Submission deadline: 2021-03-25
Award criteria: The most economic tender

Technical requirements: Szabadbattyán-Tapolca-Keszthely/Ukk szűk keresztmetszet kiváltás, villamosítás és központi forgalomirányítás előkészítése a Balaton körül - II. ütem, valamint a vonalszakasz felvételi épületek rekonstrukciójának engedélyezési és kiviteli tervezése, engedélyezése
A „Szabadbattyán-Tapolca-Keszthely szűk keresztmetszet kiváltás, villamosítás és központi forgalomirányítás megvalósítása a Balaton körül” projekt II. ütemének (Balatonfüred-Tapolca-Keszthely) előkészítését magában foglaló feladatok:
— Engedélyezési tervek elkészítése és az engedélyek megszerzése (állapotfelmérés, döntéselőkészítő tanulmány, engedélyezési terv, bontási tervek, organizációs tervek, kisajátítási művelés kivonási terv, művelésből kivonások rendezése, központi forgalomirányítás tervei, ERD, KHT és Natura 2000 hatásbecslés készítése) a Balatonfüred - Tapolca - Keszthely/Ukk vasúti vonalszakasz villamosítására, valamint szűk keresztmetszet kialakítására vonatkozóan,
— A Balatonfüred - Keszthely vonalszakasz kiválasztott felvételi épületek rekonstrukció engedélyezési és kiviteli terveinek elkészítése, valamint engedélyezése
— A fentiekben felsoroltak kivitelezésére vonatkozó tenderdokumentáció műszaki köteteinek összeállítása
— A teljes tervezési terület (Balatonfüred-Tapolca-Keszthely és Ukk-Tapolca) szakasz hossza mintegy 105 km
— Mintegy 25 megálló/állomás tekintetében szükséges akadálymentes, magasperonok (át)tervezése, állomások vágányképének átalakítása és az ehhez kapcsolódó jelfogófüggéses biztosítóberendezések átalakításának megtervezése
— Legalább 14 férőhelyes parkoló megtervezése legalább 4 helyszínen (további üzemeltetői egyeztetésektől függően)
Ajánlattevőnek meg kell bontania a nettó ajánlati árat oly módon, hogy a tervezői díjon belül feltüntesse a szerződéstervezet alapján átruházásra kerülő (vagyoni) szerzői jogok és a munkadíj ellenértékét is.
A nettó ajánlati ár megbontása kizárólag a Közbeszerzési Dokumentáció I. kötetében található Tervezői Díjra vonatkozó ajánlat c. 1. sz. mintában jelenítendő meg elkülönítve, a Felolvasólapon továbbra is a nettó ajánlati árat kell megadni, összesítve a szerzői jogokból eredő díjat és a munkadíj ellenértékét.
A tervezett projekt eseteben a beszerzés több szakágat es területet érint, melyek között az adatszolgáltatás és szinergiák kialakítása úgy a leghatékonyabb, ha egy ajánlattevő menedzseli a tervezés során az összes folyamatot. Amennyiben részekre bontanánk a beszerzést, úgy a határfelületek kialakítása miatt többlet kommunikáció, adatközlés és koordináció jelentkezne, ami akár egyeztetési nehézségekhez es vitákhoz is vezethetne az egyes felek között. Ennek következtében a beszerzés ellenértékének jelentős növekedése is várható, vagy a szolgáltatás minőségére, a szerződés teljesítésének más körülményeire is kedvezőtlen hatással lehet.
Korábbi tapasztalataink szerint amennyiben kettő, vagy több Tervező dolgozik egyazon munkaterületen, az elkerülhetetlen átfedések miatt rendszeresen többlet tervezési feladat merül fel, ami időbeni lemaradást és akár pénzügyi követelést is eredményezhet Megrendelő felé. Ilyen körülmény például, ha nem ugyanaz a Tervező dolgozik egy állomáson belül a vasúti pályán, a felsővezetéken, a peronokon és a felvételi épületen. A tervezés folyamatában egyes paraméterek az Üzemeltetővel történő egyeztetések során folyamatosan változhatnak az esetlegesen felmerülő új igények, vagy szabályok és utasítások miatt, ami kihatással lehet a többi szakág tervezési feladatára is. A nem, vagy nem időben átadott információ a többi szakág vonatkozásában újratervezést okoz, ami a már fent említett időbeni lemaradás és a többletmunka miatti többlet pénzügyi követelés forrása lehet.
Jelen projekt során elsődleges és legfontosabb feladatként megtervezésre kerül a Balatonfüred-Tapolca-Keszthely, valamint Tapolca-Ukk vasútvonalak villamosítása. A villamosításhoz szükséges vontatási energiát terveink szerint a Tapolca állomás mellett épülő villamos vontatási alállomás fogja biztosítani. Erről az alállomásról kerül kitáplálásra a szükséges mennyiségű villamos energia a felsorolt szakaszok vonatkozásában. A beszerzés részekre bontása esetén amennyiben valamelyik szakasz nem a tapolcai alállomással egyszerre kerülne megtervezésre, úgy sem az alállomás, sem az adott szakasz tervezője nem ismerhetné a tervezéshez szükséges paramétereket. Például a Tapolca-Ukk szakasz közbeszerzési eljárásának meghiúsulása, de a Balatonfüred-Tapolca-Keszthely szakasz sikeres közbeszerzési eljárása esetén az alállomás tervezője képtelen lenne megfelelő erősáramú szimuláció elvégzésére, mivel nem ismerné a hiányzó szakasz paramétereit. Hasonlóan a Tapolca-Ukk szakasz sikeres, de a Balatonfüred-Tapolca-Keszthely sikertelen eljárása esetén a Tapolca-Ukk szakasz villamos energiaellátása teljes mértékben ellehetetlenülne az alállomás kitáplálási paramétereinek ismerete nélkül. Amennyiben a Tapolca-Ukk, illetve a Balatonfüred-Tapolca-Keszthely szakaszok közbeszerzési eljárásai a részekre bontás miatt párhuzamosan haladnának, úgy a kiegészítő tájékoztatás során nem tudnánk egyértelmű választ adni a másik szakaszt érintő kérdésekre, és ez magas fokú kockázatot jelentene, az információ hiánya adott esetben árfelhajtó hatást eredményezne. Ezeket a kérdéseket a Tervező saját maga el tudná dönteni, amennyiben ő maga tervezhetné az összes szakaszt. Amelyik Tervező tehát az alállomást tervezi, annak kell tervezni azon szakaszok villamosítását is, amit az alállomás fog működtetni és fordítva; amely Tervező az egyes szakaszok villamosítását tervezi, annak az alállomás minden paraméterének (elektromos hálózat, FET szerverek és redundáns rendszerek működése, HAM számítógépek szoftverei, HETA berendezések paraméterei, távvezérlő képek rajzai, távközlési adatok: MÁV IP/MPLS és FET VLAN adatkapcsolatok, IEC protokollok) ismeretére szüksége van, a tervezés folyamata során és azt megelőzően egyaránt. Az Üzemeltető MÁV Zrt. által megkövetelt erősáramú szimulációt csak az a Tervező tudja elkészíteni, aki minden szakaszt és az alállomás minden transzformátorának pontos teljesítményadatait is behatóan ismeri. Részekre bontás esetén a szimuláció elkészítését nem tudná egyik Tervező sem értelmezni, mivel nem lenne a szükséges információk birtokában.
Hasonló logika mentén ugyanannak a Tervezőnek kell megterveznie a Balatonfüred-Tapolca-Keszthely vonalszakasz felvételi épületeinek rekonstrukcióit, mint aki a vonalszakasz villamosítását is tervezi, mivel a villamosítás során felállított felsővezeték-oszlopok és a minden állomáson megtervezendő villamos kapcsolókertek kinézete és elhelyezése nagymértékben meghatározza az átépítendő állomások összképét. Részekre bontott, párhuzamosan futó részek kiegészítő tájékoztatása keretében ha a felvételi épületek rekonstrukcióinak tervezője rákérdezne az állomási előterekben elhelyezésre kerülő felsővezetéki oszlopok vagy keretállások elhelyezkedésére és típusára, nem tudnánk kielégítő választ adni, mivel számunkra ekkor még nem lennének ismertek ezen információk. Emiatt az ajánlatadó a számára lehető legkedvezőtlenebb elhelyezkedést venné figyelembe, ami jelentős árfelhajtó hatású lenne. Ugyanígy a felsővezeték-hálózat és kapcsolókert elhelyezése során a tervezőnek szüksége van például arra az információra, hogy milyen kiegészítő építmények, tereprendezések, fák és díszkertek kerülnek kialakításra a felvételi épületek mellett. Ezen paraméterekről minden tervezőnek különböző elképzelései lehetnek az ajánlatadását megelőzően.
Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a Kbt. 62. § (1)-(2) bek.-ben meghatározott kizáró okok hatálya alatt áll.

Eligibility requirements: Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki a Kbt. 62. § (1)-(2) bek.-ben meghatározott kizáró okok hatálya alatt áll. A Kbt. 74. § (1) bek. b) pont értelmében az AK-nek ki kell zárnia az eljárásból azt az ajánlattevőt, alvállalkozót vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki vagy amely részéről a kizáró ok az eljárás során következett be. 1. Előzetes igazolási mód: Ajánlattevőnek a Kbt. 67. § (1)-(2) bek., valamint a Kr. 1. § (1) bek. szerint az EEKD benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik az előírt kizáró okok hatálya alá. Az ajánlattevő vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (továbbiakban: Kr.) 4. § (1) bek., 6-7. § szerint igazolja előzetesen a Kbt. 62. § (1)-(2) bek.-ben említett kizáró okok hiányát. Közös ajánlattétel esetén a közösen ajánlattevők mindegyike külön űrlapot nyújt be. Irányadó a Kbt. 64. § és a Kr. 4. § (3) bek. Az EEKD-ban a gazdasági szereplő(k) nyilatkozik, hogy a kizáró okok nem állnak fenn és megadja az eljárásban kért információkat. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell, hogy a Kbt. 69.§ (4) bek. szerint benyújtandó ig. kiállítására mely szerv jogosult, valamint a Kbt. 69.§ (11) bek. szerinti adatbázis alkalmazásához szükséges adatokat és-szükség esetén-hozzájáruló nyilatkozatot. A Kr. 15. §-a alapján az ajánlattevő az alkalmasság igazolásában részt vevő alvállalkozó vagy más szervezet vonatkozásában az EEKD-ot csak a II rész A. és B. szakaszában, valamint a III. részben meghatározott információkat megfelelően kitöltve köteles benyújtania a kizáró okok fenn nem állásának tekintetében, míg azon alvállalkozók tekintetében, amelyek nem vesznek részt alkalmasság igazolásában az ajánlattevő a Kbt. 67. § (4) bek. szerinti nyilatkozatot köteles benyújtani arra vonatkozóan, hogy az alvállalkozó nem áll a Kbt. 62. § (1)-(2) bek. szerinti kizáró okok hatálya alatt. A Kr. 13. §-ára tekintettel Ajánlattevőnek nyilatkoznia kell, hogy van-e vele szemben folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás. Amennyiben van, ajánlattevőnek csatolni szükséges a cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet (mellékleteivel együtt) és a kérelem beérkezéséről szóló cégbírósági igazolást. Felhívjuk a figyelmet, hogy a nemleges nyilatkozat is csatolandó. 2. Igazolási mód az ajánlatok elbírálásához: A Kbt. 69. § (4)-(6) bek. alapján felhívott ajánlattevőnek a Kr. 8., 10., 12-16. §-ainak megfelelően kell igazolnia, hogy nem tartozik az előírt kizáró okok hatálya alá. Az igazolások nem kérhetők, ha az AK a Kbt. 69. § (11) bek.-ben foglaltaknak megfelelően közvetlenül hozzáfér a Kr. III. fejezete szerinti, a kizáró okok hiányát igazoló adatbázisokhoz amelyek elérhetőségét a gazdasági szereplőknek fel kell tüntetniük az EEKD-ban, azon adatbázisok elérhetőségének kivételével, amelyek ellenőrzését a kizáró okok igazolása körében az AK számára a Kr. előírja. Irányadó a Kbt. 64. §, a 69. § (11a) bek., a 74. § (1) bek. és a Kr.1-8. §, 10. §, 12-16. §. Szakmai tevékenység végzésére vonatkozó alkalmasság előírása [Kbt. 65. § (1) bekezdés c) pont]: A Kbt. 65. § (1) bek. c) pontja alapján AK előírja az építési beruházáshoz kapcsolódó tervezői szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara névjegyzékében szereplés követelményét, illetve a nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén a letelepedés szerinti ország nyilvántartásában szereplés vagy a letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy szervezeti, kamarai tagsággal való rendelkezés követelményét. Igazolási mód: Az előzetes igazolás során AK elfogadja ajánlattevő EEKD-ban foglalt egyszerű nyilatkozatát. A Kbt. 69. § (4)-(6) bek. szerinti felhívás alapján ajánlattevőnek a Kbt. 65. § (1) bek. c) pontja és a Kr. 26. § (3) bek. és a 322/2015. (X.30.) Kr. 8.§ (1) bek. alapján csatolnia kell annak igazolását, hogy szerepel a tervezési szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara (MMK) névjegyzékében; illetve AK ellenőrzi, hogy szerepel-e az építési beruházáshoz kapcsolódó mérnöki szolgáltatás tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara névjegyzékében. A 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bek. alapján AK előírja, hogy nem Magyarországon letelepedett ajánlattevőnek nyertessége esetén legkésőbb a szerződés megkötésének időpontjában szerepelnie kell az MMK névjegyzékében. AK felhívja a figyelmet a Kbt. 65. § (6)-(9) bek., 67. § (3) bek., 69. § (11) bek. és a Kr. 24. § (1) bek. előírásaira.