Kausal fråga: Orsak: “rökning”, Verkan: “blodtryck”

Text 1: En inventering av alkoholskildringar i populära biofilmer i 27 europeiska länder visade att sådana skildringar förekommer tämligen ofta, särskilt i filmer producerade i Europa. Detta gäller även för filmer riktade till barn. Flera undersökningar visar att rökning på film är vanligt förekommande och studier visar också att exponering av rökning på film bidrar till att ungdomar börjar röka. Exponering av rökning i film har även samband med att ha testat att röka. Nästan alla studier på området visar ett dos-responssamband, ju mer rökning ungdomarna ser på film desto större sannolikhet att de röker.

Text 2: "Det är därför viktigt att i studier av diskriminering och hälsa att ta reda på hur individerna reagerar på de diskriminerande upplevelserna (Krieger, 1990; Williams m.fl., 2003). "Den här stressreaktionen påverkar också hjärtat, lungorna och cirkulationen; därför att hotet ökar hjärtfrekvensen och blodtrycket ökar nästan samtidigt, andningen blir snabb och lungorna tar upp mer syre. Sammanfattningsvis så är det flera andra fysiologiska svar på stress, inkluderande immunsystemet, torrhet i munnen och spasmer i strupen, reaktioner i huden och metaboliska reaktioner (matsmältningsaktivitet).

Text 1: Symtomatologin påminner om demenssjukdomarna och kan ibland faktiskt vara svåra att skilja från demens. Signalsubstansernas acetylkolin spelar stor roll vid demenssjukdomar och har sannolikt även en stor betydelse vid delirium. Ett känt faktum är att läkemedel som sänker acetylkolinhalten i hjärnan framkallar förvirringstillstånd även hos yngre friska människor. En annan tänkbar orsak till att ett förvirringstillstånd utbryter är att stress hos vissa individer ger en obalans i kortisolnivåerna. Den obalans som då uppstår i hypothalamus-hypofys-binjureaxeln med ökning av kortisol halten kan vara en bakomliggande mekanism.

Text 2: Snus omfattas inte av tobaksproduktdirektivets förbud mot karakteristiska smaker. I samband med att det nu görs en översyn av innehållsregleringen i snus finns det anledning att undersöka om det finns skäl att förbjuda karakteristiska smaker även i snus. I ingressen till tobaksproduktdirektivet anges att tobaksvaror med en annan smak än tobak skulle kunna göra att människor lättare börjar konsumera tobak eller påverka konsumtionsmönster. Vidare uttalas att eftersom direktivet främst är inriktat på ungdomar, bör andra tobaksvaror än cigaretter och rulltobak beviljas ett undantag från vissa krav för ingredienser, så länge det inte sker någon betydande förändring av omständigheterna när det gäller försäljningsvolymer eller ungdomars konsumtionsmönster. Skälen bakom förbudet i direktivet verkar alltså vara att smaksatta tobaksvaror kan göra att fler börjar konsumera tobak, men förbudet begränsas till att avse endast cigaretter och rulltobak eftersom dessa varor dels i högre utsträckning än andra tobaksvaror tilltalar ungdomar, dels har störst marknadsandelar på tobaksmarknaden inom EU.

Text 1: En inventering av alkoholskildringar i populära biofilmer i 27 europeiska länder visade att sådana skildringar förekommer tämligen ofta, särskilt i filmer producerade i Europa. Detta gäller även för filmer riktade till barn. Flera undersökningar visar att rökning på film är vanligt förekommande och studier visar också att exponering av rökning på film bidrar till att ungdomar börjar röka. Exponering av rökning i film har även samband med att ha testat att röka. Nästan alla studier på området visar ett dos-responssamband, ju mer rökning ungdomarna ser på film desto större sannolikhet att de röker.

Text 2: I Sverige regleras priset på tobaksvaror genom utförliga bestämmelser om punktskatt m.m. på tobaksvaror (se avsnitt 6.3.3). En hög tobaksskatt motiveras av syftet att reducera konsumtionen av tobaksprodukter. Skälet är att konsumtionen av tobaksvaror medför allvarliga hälsorisker. Samtidigt måste hänsyn tas till andra länders skatteregler och riskerna för smuggling och annan illegal handel. Det bedöms även viktigt att värdera vilka skattenivåer olika tobaksvaror skall ha.

Text 1: Observationer talar för  att omfattningen av AAS-användandet är minst lika stor som för narkotika, åtminstone hos yngre personer. Observationer och teoretiska överväganden kan tala för att långvarig AAS-användande på sikt kan leda till hjärtkärlsjukdom eller stroke, blodproppsbildning och prostataförstoring, att AAS-användande i vissa fall fungerar som inkörsport till missbruk av andra droger. Observationer kan möjligen tala för  att AAS medför ökad risk för levercancer eller lymfom. Ingemar Thiblins slutord i sakkunnigutlåtandet är följande. Att något fenomen inte är vetenskapligt visat är inte liktydigt med att det inte existerar.

Text 2: Dessa aktörer måste självfallet identifieras, engageras och delta i arbetet på sina egna villkor, men de kan också stimuleras till aktiva insatser genom att man erbjuder särskilda resurser för arbetet. Även när det gäller de grupper som avses här, kan dock de främsta utsikterna till framgång förknippas med samhällsinriktade strategier som stödjande miljöer. Att påverka samhällsklimatet kring rökningen genom förbud mot tobaksreklam, rökfri miljö på arbetsplatser och i gemensamma lokaler m.m. blir därför en viktig uppgift i arbetet på att långsiktigt minska hälsoskillnaderna mellan olika grupper. Bruket av snus skall inte öka. Hälsoriskerna av snus är ännu ofullständigt utforskade.

Text 1: Ca 5 % av kadmiumet tas upp i mag-tarmkanalen. Kadmium ansamlas i lever men framför allt i njurarna och ett högt kadmiumintag via födan kan leda till nedsatt njurfunktion. Ett högt kadmiumintag kan även leda till ökad risk för benskörhet. Upptaget av kadmium från tarmen ökar väsentligt vid låga järndepåer. Kvinnor i fertil ålder är därför en särskild riskgrupp.

Text 2: Ett exempel: ” När jag slår knytnäven i marken känner jag hur hela jordklotet skakar. ” Man kan spekulera i att ett sådant tillstånd med en sorts odödlighetskänsla kan leda till ökad riskbenägenhet, t.ex. i en trafiksituation. Att leda i bevis att en viss händelse som kan förklaras av risktagande beteende t.ex. en omkörningsolycka till följd av en vettlös omkörning var utlöst av AAS-relaterat övermod är förståss omöjligt. Livsstilsrelaterad dödlighet

Text 1: Det är t ex ett besvärande faktum att 90 % av de drabbade är rökare. Av de 150 som skulle kunna räddas enligt ovan är endast 30 personer icke-rökare. Dessa fakta leder till slutsatsen att den mest verkningsfulla insatsen för att eliminera problemet torde vara en antirökkampanj som skulle minska många hälsoproblem och påtagligt även riskerna med radon. Kontroll och mätning Utredaren föreslår inga andra gränsvärden än de som redan gäller för befintlig bebyggelse.

Text 2: Detta kan delvis förklaras av tillkomsten av nya preparat, bl.a. mot depression, men också av en mer omfattande behandling i förebyggande syfte, med bl.a. blodförtunnande medel och östrogener. Hos äldre med demens, i synnerhet på institutioner (gruppboende och sjukhem), har man rapporterat en ökning av användningen av psykofarmaka, framför allt lugnande och antidepressiva medel. Åldrandet leder till kroppsliga förändringar som oftast resulterar i ökad risk för biverkningar av läkemedel. En ökad andel kroppsfett kan medföra en förlängd halveringstid av vissa läkemedel. Nedsatt funktion i vissa enzymsystem i levern gör att vissa läkemedel bryts ner långsammare, och en försämrad njurfunktion leder till att kroppen utsöndrar läkemedel i lägre takt än hos en ung människa.

Text 1: Ett ökat förordnande av läkemedel innebär en ökad försäljning av läkemedel och därmed ökad vinst för detaljhandeln. Den som är behörig att förordna läkemedel och som samtidigt bedriver detaljhandel med läkemedel till konsument kan ha incitament att förordna och sälja så mycket läkemedel som möjligt. Detta kan leda till en överförskrivning av läkemedel. Överförskrivning medför i sin tur ökade läkemedelskostnader för såväl det allmänna som för konsumenterna. Den som är behörig att förordna läkemedel kan också få incitament att skriva ut det läkemedel som ger störst vinstmarginal för denne framför ett annat säkrare, billigare eller mera ändamålsenligt läkemedel.

Text 2: Detta kan delvis förklaras av tillkomsten av nya preparat, bl.a. mot depression, men också av en mer omfattande behandling i förebyggande syfte, med bl.a. blodförtunnande medel och östrogener. Hos äldre med demens, i synnerhet på institutioner (gruppboende och sjukhem), har man rapporterat en ökning av användningen av psykofarmaka, framför allt lugnande och antidepressiva medel. Åldrandet leder till kroppsliga förändringar som oftast resulterar i ökad risk för biverkningar av läkemedel. En ökad andel kroppsfett kan medföra en förlängd halveringstid av vissa läkemedel. Nedsatt funktion i vissa enzymsystem i levern gör att vissa läkemedel bryts ner långsammare, och en försämrad njurfunktion leder till att kroppen utsöndrar läkemedel i lägre takt än hos en ung människa.

Text 1: Dessa aktörer måste självfallet identifieras, engageras och delta i arbetet på sina egna villkor, men de kan också stimuleras till aktiva insatser genom att man erbjuder särskilda resurser för arbetet. Även när det gäller de grupper som avses här, kan dock de främsta utsikterna till framgång förknippas med samhällsinriktade strategier som stödjande miljöer. Att påverka samhällsklimatet kring rökningen genom förbud mot tobaksreklam, rökfri miljö på arbetsplatser och i gemensamma lokaler m.m. blir därför en viktig uppgift i arbetet på att långsiktigt minska hälsoskillnaderna mellan olika grupper. Bruket av snus skall inte öka. Hälsoriskerna av snus är ännu ofullständigt utforskade.

Text 2: Det kan också på olika sätt konkret skapa delaktighet genom att den enskilde får möjlighet till både fysisk träning och social samvaro – att leva som andra. Frågor som rör livsstil mm Information om rökning, alkohol, medicinering och andra livsstilsfrågor kan vara ett sätt att påverka den enskildes livssituation och därigenom underlätta delaktighet i samhällslivet. Detta är insatser som ligger i gränslandet till kunskapsstöd, men de kan även innehålla inslag av aktiviteter och utveckling. Detsamma gäller också andra hälsofrågor som kan ha samband med funktionshinder som till exempel individuellt anpassad friskvård och motion.

Text 1: Bruket av snus skall inte öka. Hälsoriskerna av snus är ännu ofullständigt utforskade. Man vet, som påpekats, att snusning kan leda till skador i munhålan, dvs. på tänder och tandkött, samt till nikotinberoende. Snus innehåller bl.a. nitrosaminer som är cancerframkallande. Experimentella studier har visat att snus kan framkalla cancer hos försöksdjur.

Text 2: Dels är reproduktioner ofta den resurseffektivaste formen att bevara viktig massinformation i dåligt fysiskt skick. Dels är syftet att öka tillgängliggörande av arkivmaterial i form av mikrofilmskopior, CDROM  DVD-produkter eller över Internet. Eftersom frekvent användning leder till förslitning hänger oftast de båda motiven samman. Dock skall man vara medveten om kostnaderna för digitaliseringen. Exempelvis kan nämnas att reproduktion av bundna original i form av mikrofilm eller digitala biler, enligt gjorda 2 miljoner att sätta i relation till de drygt 50 hyllmil som för närvarande förvaras inom Arkivverket.

Text 1: Detta kan delvis förklaras av tillkomsten av nya preparat, bl.a. mot depression, men också av en mer omfattande behandling i förebyggande syfte, med bl.a. blodförtunnande medel och östrogener. Hos äldre med demens, i synnerhet på institutioner (gruppboende och sjukhem), har man rapporterat en ökning av användningen av psykofarmaka, framför allt lugnande och antidepressiva medel. Åldrandet leder till kroppsliga förändringar som oftast resulterar i ökad risk för biverkningar av läkemedel. En ökad andel kroppsfett kan medföra en förlängd halveringstid av vissa läkemedel. Nedsatt funktion i vissa enzymsystem i levern gör att vissa läkemedel bryts ner långsammare, och en försämrad njurfunktion leder till att kroppen utsöndrar läkemedel i lägre takt än hos en ung människa.

Text 2: Tanken att det finns ett samband mellan alkoholkonsumtion och sjukfrånvaro är inte på något sätt ny. Redan 1959 rapporterade Observer och Maxwell [6] att arbetstagare som var ” problemdrickare ” hade högre sjukfrånvaro än de som inte var problemdrickare. Alkohol kan på olika sätt tänkas påverka sjukfrånvaron. Indirekt kan det ske genom att hög alkoholkoncentration i kroppen ger skador på olika organ och därmed bidrar till att en individ utvecklar olika sjukdomar. Alkohol kan också vara en bidragande faktor vid utvecklingen av psykiska problem, och psykiatriska diagnoser är en av de stora diagnosgrupperna vid sjukskrivning.

Text 1: Missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande substanser är en stark riskfaktor för våld i allmänhet. Alkoholens avtrubbande inverkan på hjärnan bidrar till en ökad risk för att ett aggressivt beteende övergår till fysiskt våld. Sett över tid går det att sätta en högre förekomst av mord och dråp i samband med en ökad alkoholkonsumtion i samhället. Studier från höginkomstländer visar att skadorna riskerar att bli allvarligare när förövare och  eller offer har druckit alkohol.

Text 2: Det finns vetenskapliga belägg som talar för att långvarigt AAS-användande i hög dos medför ökad risk för sjuklig hjärtförstoring, att AAS-användande i sig leder till aggressivitet och depression för vissa personer, att  AAS-relaterad  aggression  i förening med andra riskfaktorer kan leda till våld mot andra, att AAS-relaterad depressivitet i förening med andra riskfaktorer  kan leda till självmord, att det finns en koppling mellan AAS och kriminell livsstil. Observationer talar för  att omfattningen av AAS-användandet är minst lika stor som för narkotika, åtminstone hos yngre personer. Observationer och teoretiska överväganden kan tala för att långvarig AAS-användande på sikt kan leda till hjärtkärlsjukdom eller stroke, blodproppsbildning och prostataförstoring, att AAS-användande i vissa fall fungerar som inkörsport till missbruk av andra droger. Observationer kan möjligen tala för  att AAS medför ökad risk för levercancer eller lymfom. Ingemar Thiblins slutord i sakkunnigutlåtandet är följande.

Text 1: Registeruppgifterna utgör underlag för löpande nationell vårdstatistik och för forskning m.m. Vid varje dödsfall utfärdar läkare intyg om dödsorsaken. Intyget ska ange omedelbar dödsorsak och underliggande sjukdomar skador som lett till döden. Dessa uppgifter samlas i dödsorsaksregistret vid Socialstyrelsen. Registeruppgifterna utgör underlag för den officiella statistiken för dödsorsaker.

Text 2: Även omställningskostnader för de enskilda butikerna har anförts som skäl mot ett exponeringsförbud. Eventuella konsekvenser av ett införande av ett exponeringsförbud kommer att redovisas närmare i kapitel 13, men det finns anledning att beröra omställningskostnaderna redan i det här sammanhanget. Ett införande av förbud mot exponering av tobaksvaror kommer att leda till omställningskostnader för försäljningsställena. En mindre kostnad i sammanhanget är kostnaden för att ta bort de kommersiella meddelanden som i dag förekommer där. Den största kostnaden för butikerna kommer sannolikt bli att skapa ytor där tobaken kan förvaras så att den finns nära tillhands för butiksbiträdet samtidigt som den är dold för konsumenter.

Text 1: Att åtgärder vidtas vid frånvaro som överstiger en viss andel eller ett visst antal dagar kan innebära att lägre frånvaro, vilken också kan vara problematisk, inte uppmärksammas. Utredningen anser att det är viktigt att all frånvaro uppmärksammas, eftersom all frånvaro har betydelse för elevernas måluppfyllelse. Uppföljning av frånvaro leder därutöver till en minskning av densamma, vilket forskning i England påvisat. Det här innebär att skolan behöver registrera, analysera och vid behov vidta åtgärder vid all frånvaro, både den som benämns som giltig och ogiltig frånvaro. Införandet av elektroniska system för uppföljning av frånvaro har lett till att det finns många olika definitioner och system som används vid bedömning av när frånvaro kräver åtgärder.

Text 2: Ett ökat förordnande av läkemedel innebär en ökad försäljning av läkemedel och därmed ökad vinst för detaljhandeln. Den som är behörig att förordna läkemedel och som samtidigt bedriver detaljhandel med läkemedel till konsument kan ha incitament att förordna och sälja så mycket läkemedel som möjligt. Detta kan leda till en överförskrivning av läkemedel. Överförskrivning medför i sin tur ökade läkemedelskostnader för såväl det allmänna som för konsumenterna. Den som är behörig att förordna läkemedel kan också få incitament att skriva ut det läkemedel som ger störst vinstmarginal för denne framför ett annat säkrare, billigare eller mera ändamålsenligt läkemedel.

Text 1: Motsvarande kommunala förbud mot alkoholförtäring grundar sig på bemyndiganden enligt 3 kap. 8 § och 1 § förordning (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen. När det gäller alkoholförtäring kan sålunda lokala förbud grundas på risken för ordningsstörningar, inte alkoholförtäringen i sig. Motsvarande ordningsstörningar, i den mening som avses i ordningslagen, aktualiseras inte till följd av rökning. Därtill kan på goda grunder argumenteras för att reglerna om rökförbud i tobakslagen och ordningslagen (se avsnitt 8.3.1 och 8.3.4) är uttömmande, varför kommunerna enligt 3 kap. 12 § ordningslagen saknar rätt att införa mer ingripande bestämmelser i de lokala ordningsföreskrifterna.

Text 2: Ämnen sprids hela tiden i samband med att varor produceras, används och blir till avfall. Egenskaperna cancerframkallande, arvsmassepåverkande, fortplantningsstörande och hormonstörande är var för sig mycket allvarliga. Hormonstörande verkan kan leda till en rad av de stora folksjukdomarna (se vidare kapitel 5.2). Kemikommittén (SOU 1997:84) har i sitt betänkande särskilt lyft fram dessa egenskaper. Som skäl för detta angavs att det handlar om mycket allvarliga egenskaper och att ämnen med sådana egenskaper inte skall få orsaka ofrivillig exponering.

Text 1: Ingen skall utan eget val utsättas för tobaksrök i sin omgivning Miljötobaksrök, s.k. passiv rökning, har numera konstaterats vara ett hälsoproblem. Långvarig passiv rökning leder bl.a. till ökad risk för lungcancer och hjärt- och kärlsjukdom. I Sverige beräknas drygt 500 personer årligen dö av sjukdom som har samband med passiv rökning. Små barn som utsätts för passiv rökning har ökad risk för luftvägsinfektioner, öroninflammationer och astma-allergi.

Text 2: Ett ökat förordnande av läkemedel innebär en ökad försäljning av läkemedel och därmed ökad vinst för detaljhandeln. Den som är behörig att förordna läkemedel och som samtidigt bedriver detaljhandel med läkemedel till konsument kan ha incitament att förordna och sälja så mycket läkemedel som möjligt. Detta kan leda till en överförskrivning av läkemedel. Överförskrivning medför i sin tur ökade läkemedelskostnader för såväl det allmänna som för konsumenterna. Den som är behörig att förordna läkemedel kan också få incitament att skriva ut det läkemedel som ger störst vinstmarginal för denne framför ett annat säkrare, billigare eller mera ändamålsenligt läkemedel.

Text 1: Symtomatologin påminner om demenssjukdomarna och kan ibland faktiskt vara svåra att skilja från demens. Signalsubstansernas acetylkolin spelar stor roll vid demenssjukdomar och har sannolikt även en stor betydelse vid delirium. Ett känt faktum är att läkemedel som sänker acetylkolinhalten i hjärnan framkallar förvirringstillstånd även hos yngre friska människor. En annan tänkbar orsak till att ett förvirringstillstånd utbryter är att stress hos vissa individer ger en obalans i kortisolnivåerna. Den obalans som då uppstår i hypothalamus-hypofys-binjureaxeln med ökning av kortisol halten kan vara en bakomliggande mekanism.

Text 2: Nästan alla som börjat röka har gjort det innan de uppnått vuxen ålder. Tobaksbruk bör därför ses ur ett drogpolitiskt perspektiv och inte som vilken konsumtionsvana som helst. Ett sådant synsätt medför att tobaken måste bekämpas mer aktivt än som hittills har gjorts. Snusbruket ökar hos både män och kvinnor. Blandbruk av cigaretter och snus är utbrett.

Text 1: Utsläppen av sotpartiklar från småskalig vedeldning utgör cirka 25 procent av de totala sotutsläppen och är därmed den största enskilda källan till utsläpp av sot i Sverige. Minskade utsläpp från småskalig vedeldning bidrar därmed även till att begränsa klimatpåverkan i och med att sot är en kortlivad klimatpåverkande luftförorening (SLCP). Att utsläppen från småskalig vedeldning är mycket skadliga för hälsan och beräknas orsaka upp till 1 000 förtida dödsfall årligen, är ytterligare ett starkt motiv till att aktivt arbeta med att minska utsläppen. Det finns i dag inte tillräcklig kunskap om hur stora minskningar av utsläppen från småskalig vedeldning som krävs för att preciseringarna för bens (a) pyren och partiklar PM ska nås. Det är därmed svårt att kvantifiera målet.

Text 2: För det första är argumentet om bristande alternativ inte endast tillämpligt i relation till sällsynta sjukdomar utan det kan även saknas alternativ behandling i relation till mer vanliga sjukdomar och kan därmed inte användas för att särbehandla sällsynta sjukdomar i sig. För det andra måste begreppet ” brist på alternativ ” i detta sammanhang definieras tydligt. Det måste tolkas som att det saknas alternativ som påverkar själva grundsjukdomen. De läkemedelsalternativ som övervägs i detta sammanhang botar endast i undantagsfall den aktuella sjukdomen utan har kanske oftare en påverkan på sjukdomens progress. Likaså kan läkemedlet ha en påverkan på personens livskvalitet även om den inte förhindrar ett fortsatt sjukdomsförlopp.

Text 1: Motsvarande kommunala förbud mot alkoholförtäring grundar sig på bemyndiganden enligt 3 kap. 8 § och 1 § förordning (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen. När det gäller alkoholförtäring kan sålunda lokala förbud grundas på risken för ordningsstörningar, inte alkoholförtäringen i sig. Motsvarande ordningsstörningar, i den mening som avses i ordningslagen, aktualiseras inte till följd av rökning. Därtill kan på goda grunder argumenteras för att reglerna om rökförbud i tobakslagen och ordningslagen (se avsnitt 8.3.1 och 8.3.4) är uttömmande, varför kommunerna enligt 3 kap. 12 § ordningslagen saknar rätt att införa mer ingripande bestämmelser i de lokala ordningsföreskrifterna.

Text 2: Mona Sundhs doktorsavhandling från 2006 Mona Sundh har 2006, för avläggande av filosofie doktorsexamen i folkhälsovetenskap, framlagt en avhandling om åldersgränsen i tobakslagen. Det övergripande syftet med avhandlingen var att studera om den svenska åldersgränsen för inköp av tobak påverkat ungdomars möjligheter att köpa tobak. Bland avhandlingens delsyften fanns att studera om efterlevnaden av åldersgränsen förändrats över tid. I en av avhandlingens artiklar (artikel IV) belyses förändringar i ungdomars möjligheter att köpa tobak under perioden 1996–2005.

Text 1: Skärpta restriktioner på alkoholreklamen leder möjligen till mindre omfattande annonsering och därmed minskade annonsintäkter för tidningar. Konsekvenser för folkhälsan och EU-rättens påverkan Informationstexterna om vad alkoholkonsumtionen kan leda till för skadeverkningar har till syfte att skydda folkhälsan. De olika informationstexterna ska användas omväxlande och om möjligt i lika stor omfattning. Förslaget att ta bort de minst avskräckande konsekvenserna som används mest i marknadsföringen kan förhoppningsvis ge viss effekt på folkhälsan.

Text 2: Mona Sundhs doktorsavhandling från 2006 Mona Sundh har 2006, för avläggande av filosofie doktorsexamen i folkhälsovetenskap, framlagt en avhandling om åldersgränsen i tobakslagen. Det övergripande syftet med avhandlingen var att studera om den svenska åldersgränsen för inköp av tobak påverkat ungdomars möjligheter att köpa tobak. Bland avhandlingens delsyften fanns att studera om efterlevnaden av åldersgränsen förändrats över tid. I en av avhandlingens artiklar (artikel IV) belyses förändringar i ungdomars möjligheter att köpa tobak under perioden 1996–2005.

Text 1: Observationer talar för  att omfattningen av AAS-användandet är minst lika stor som för narkotika, åtminstone hos yngre personer. Observationer och teoretiska överväganden kan tala för att långvarig AAS-användande på sikt kan leda till hjärtkärlsjukdom eller stroke, blodproppsbildning och prostataförstoring, att AAS-användande i vissa fall fungerar som inkörsport till missbruk av andra droger. Observationer kan möjligen tala för  att AAS medför ökad risk för levercancer eller lymfom. Ingemar Thiblins slutord i sakkunnigutlåtandet är följande. Att något fenomen inte är vetenskapligt visat är inte liktydigt med att det inte existerar.

Text 2: Tanken att det finns ett samband mellan alkoholkonsumtion och sjukfrånvaro är inte på något sätt ny. Redan 1959 rapporterade Observer och Maxwell [6] att arbetstagare som var ” problemdrickare ” hade högre sjukfrånvaro än de som inte var problemdrickare. Alkohol kan på olika sätt tänkas påverka sjukfrånvaron. Indirekt kan det ske genom att hög alkoholkoncentration i kroppen ger skador på olika organ och därmed bidrar till att en individ utvecklar olika sjukdomar. Alkohol kan också vara en bidragande faktor vid utvecklingen av psykiska problem, och psykiatriska diagnoser är en av de stora diagnosgrupperna vid sjukskrivning.