Kausal fråga: Verkan: “konsumtion”

Text 1: Sverige kommer att behöva genomföra ytterligare utsläppsminskningar för bl.a. kväveoxider till 2030. Enligt Naturvårdsverkets regeringsuppdrag inför förhandlingarna (Skrivelse 2013-04-01, Underlag inför förhandlingarna om översyn av EU: s luftvårdspolitik) finns nästan hälften av den tillgängliga potentialen för reduktionen av kväveoxidutsläpp bland förbränningstekniska åtgärder. Ekonomiska styrmedel som påverkar avfallsförbränning Det finns i dag en rad ekonomiska styrmedel som påverkar samhällets hantering av avfall och val av behandlingsmetod. De som är relevanta för avfallsförbränning är i första hand kopplade till el- och värmeproduktion.

Text 2: Ekonomisk utveckling pekas ut som en fördel för möjligheterna att avvärja hotet mot klimatet, men också en potentiell risk. Med ett ökat ekonomiskt välstånd kan följa ökade möjligheter att leva mera miljövänligt. Å andra sidan kan det ökade ekonomiska välståndet leda till ökande krav på konsumtion och produktion. Av detta följer sannolikt en ökad negativ påverkan på klimatet. Den snabba utvecklingen av teknik, nya material, varor och ämnen innebär både ett hot och en möjlighet.

Text 1: Generellt beträffande pantsystem framför Staffan Larsson m.fl. därutöver följande: Andra länder har återlämningssystem och lagstiftningar som skapar handelshinder på liknande sätt. Det kan alltså konstateras, att idén med återlämning av förbrukade förpackningar och en finansiering av detta genom aktörerna, oundvikligen måste leda till en kontroll, som något försvårar det helt fria varuflödet. Det svenska pantsystemet är emellertid inte särskilt diskriminerande i en internationell jämförelse. Konkurrensverket konstaterar att samhället gjort miljömässiga bedömningar och lagstiftat i enlighet om detta.

Text 2: Karteller och monopol, politisk inblandning och hänsyn, maktambitioner, vänskap och fiendskap florerar. Det gör att ekonomiska beslut inte fattas enbart utifrån en objektivt rationell logik syftande till ” effektiv hushållning med knappa resurser ”. Affärstransaktioner kommer på grund av detta att vara förknippad med en kostnad som inte bara härrör från kostnader för produktion och distribution. Transaktionen kommer även att belastas av: 1.

Text 1: Utredningen anser att det är rimligt att utförsäljningsperioderna är längre för läkemedel som apoteken endast säljer ett fåtal förpackningar av per år. För läkemedel som säljs i stora volymer kan nuvarande försäljningsperiod på 15 dagar ibland vara onödigt lång. En nackdel med detta är att det bidrar till en lägre försäljning av aktuell periodens vara. Utredningen föreslår att TLV ges i uppdrag att genom ändrade föreskrifter införa differentierade utförsäljningsperioder i syfte att förbättra tillgängligheten till dessa läkemedel. En viktig fråga blir att ta ställning till vilken försäljningsvolym som ska krävas för att en längre eller kortare period ska tillämpas och hur försäljningsvolymen ska fastställas.

Text 2: Detta gäller särskilt då arbetskostnaden för en enskild transport är svår att bestämma eftersom den avgörs utifrån hur många andra kunder som kan dela på transporten. Transporter och transportsystem är vidare komplexa och det är svårt att hänföra vissa slag av transporter till endast hushåll. I dagsläget ökar transporterna till hushållen till följd av bl.a. e-handel. Någon tydlig gräns finns inte mellan å ena sidan en transport mellan företag, t.ex. från en godsterminal till en butik, och å andra sidan en transport från en butik till ett hushåll. Transporten kan lika gärna gå direkt till hushållet från godsterminalen.

Text 1: Den omedelbara effekten av sänkta skatter skulle dock, totalt sett, bli minskade skatteintäkter från vin- och ölförsäljningen i Sverige. Den ökade inhemska efterfrågan som följer direkt av en skattesänkning kan således inte kompensera för de minskade intäkterna per såld liter som följer av sänkningen. Hur mycket intäkterna minskar beror på omfattningen av substitutionen av, åtminstone ursprungligen, utomlands förvärvat öl och vin med sådana drycker köpta i Sverige. Vi utgår vid beräkningarna från de, enligt vår uppfattning, mest sannolika förändringarna. År 2004 beräknas den inhemska beskattade ölförsäljningen i Sverige uppgå till ca 355 miljoner liter (Systembolaget:

Text 2: Det som beskattas med 12 procent skulle få en prisökning på ca 8,7 procent. Priset på varor som alkohol, kläder, bilar och bensin skulle, som jämförelse, sänkas med 2,6 procent. En prishöjning skulle leda till minskad efterfrågan. Utredningen tar som exempel att inköp av böcker och tidningar skulle minska med ungefär 20 procent och konsumtion av annat kulturutbud med i vart fall 3-5 procent. Alternativen för de drabbade verksamheterna är således antingen att höja priserna vilket leder till en minskad efterfrågan eller, om prishöjningar inte är möjliga, att begränsa utbudet, t.ex. genom att antalet uppsättningar vid en teater dras ned.

Text 1: Försäljningen av mat i 7-Elevens butiker har blivit mer populärt och ökade med nio procent under 2017. Eftersom maten redan är förpackad är det svårt för konsumenten att aktivt välja bort en engångsförpackning och begära att få sin mat förpackad i en flergångslåda såvida inte butiken erbjuder plockmat eller serverar maten i en flergångslåda som ingår i ett roterande pantsystem. Butikerna kan därför påverkas negativt genom att priset på livsmedelsbehållarna och muggarna ökar. Skatten kan antingen övervältras på konsumenten som då får en ökad kostnad alternativt att butiken väljer att stå för den ökade kostnaden för att inte förlora snabbmatskunder. Det mest troliga är att konsumenten tar kostnaden, vilket kan innebära minskade intäkter från de livsmedel som förpackas i beskattade livsmedelsbehållare om kunden väljer att hellre köpa sin mat i snabbmatsrestauranger.

Text 2: Offentliga åtgärder påverkar på olika sätt realekonomin, mätt som bruttonationalprodukten (BNP). Exempelvis kan organisationsförändringar leda till att offentliga verksamheters interagerande med resten av ekonomin påverkas, vilket indirekt påverkar BNP. Även omfördelning av offentlig konsumtion påverkar BNP. Exempelvis påverkas BNP av en geografisk omfördelning från verksamhet i södra Sverige till stödområdena i norr. Hur stor denna påverkan blir beror på vilka sekundära effekter omfördelningen får i vardera delen av landet.

Text 1: Nytt är dock att annonserna också tränger sig in i områden och aktiviteter som tidigare i högre grad varit fria från kommersiell inramning, så som socialt umgänge på sociala nätverksplattformar, eller genom virala distribueringsmönster där människor uppmanas att dela och sprida kommersiella budskap till sina nätverkskontakter. Bolin (2011) menar att vi i dag t.o.m ser hur vår konsumtion kommodifieras genom att de varor och tjänster vi konsumerar på nätet inte bara utgör handelsvaror som vi betalar för med pengar, utan också säljs vidare som information till annonsörer som genom digital ” spårning ” (” tracking ”) vill kunna adressera oss som konsumenter (Bolin, 2011:55–59, 122, se också Bolins respektive Appelgren och Leckners kapitel i denna bok). Allt detta medför en ökad ekonomisering av våra sociala relationer och därmed en ökad kommodifiering av människors livsvärld. I dag är detta ett relativt okontroversiellt faktum inom forskningen. Andreas Wittel (2013:315) konstaterar till exempel att: ”

Text 2: Personbilen är i dag det dominerande persontransportmedlet och med de förutsättningar som prognosen bygger på kommer den att behålla sin särställning under de närmaste 15 åren. Resor med flyg och järnväg ökar snabbare än den genomsnittliga trenden, medan resor med buss och cykel ökar långsammare. Persontransporternas utveckling påverkas av priset på resor. SIKA har genomfört en känslighetsanalys för att studera effekterna av höjda biljettpriser för de kollektiva färdmedlen samt höjda bränslepriser. Övriga prognosförutsättningar är desamma som i huvudscenariot.

Text 1: Vid en enhetlig ersättning per utförd åtgärd kan det uppstå situationer där både vårdgivare och patient i princip får betalt av staten för all utförd tandvård som subventioneras med 85-procentig subvention. Det skulle inträffa om vårdgivaren kan tillhandahålla tandvård till en kostnad som ligger under den enhetliga ersättningen – då skulle patienten på marginalen kunna erbjudas fri tandvård. Detta skulle medföra betydande risker för överkonsumtion som också kan bli väldigt kostnadsdrivande. Utredningen anser att patienten även fortsättningsvis alltid ska bära en viss del av kostnaden för varje ytterligare tandvårdsåtgärd som konsumeras. Det finns också en annan risk med att basera subventionen på referenspriset oavsett vårdgivarpris.

Text 2: Gröna certifikat finns idag på elsidan sedan ett drygt år tillbaka. Systemet har inte varit igång tillräckligt länge för att ordentligt kunna utvärderas, dock finns vissa tydliga signaler redan. Certifikaten har lett till ökade kostnader för konsumenten, även de som köper grön el. De har lett till mycken administration och badwill för den gröna elen. Det är ju den som anförs som anledning till de ökade kostnaderna. Samtidigt har certifikaten inte ännu lett till några stora nya anläggningar för grön el. Viss el har tillkommit genom mottrycksanläggningar i värmekraftverk men väldigt lite av vatten, vind eller sol.

Text 1: Vissa producenter (vissa produktionsanläggningar) och vissa konsumenter har tillräcklig flexibilitet för att göra detta, men det gäller inte för merparten av förbrukningen. "Om inte en tillräckligt stor och tillräckligt snabb anpassning till den uppkomna bristsituationen sker uppstår ett elavbrott och ett större antal konsumenter kan bli helt utan el. Detta marknadsmisslyckande kan beskrivas som en externalitet; när en viss konsument inte drar ned sin konsumtion påverkas även andras konsumtion. Alternativt kan man se balans i systemet som en kollektiv vara. Oavsett terminologi, finns det i en situation med akut effektbrist anledning att vidta ett centralt ingrepp i form av ransonering.

Text 2: Soliditeten i hushållssektorn minskade således fram till slutet av 1980-talet och har sedan stärkts kraftigt. Uppgången i de två skuldkvoterna inträffade samtidigt med att kreditmarknaden avreglerades. "I debatten har framhållits att avregleringen bl.a. resulterade i en köpfest bland hushållen samtidigt som skuldsättningen ökade; hushållen lånefinansierade sin konsumtion. Avregleringen av kreditmarknaden sammanföll också med en hög ekonomisk aktivitet och hushållen hade högt ställda förväntningar på den framtida utvecklingen.

Text 1: Den fortsatta utvecklingen Parallellt med den samhälleliga reaktionen på lösöreköpen genomgick den svenska tillverkningsindustrin vid mitten av seklet genomgripande förändringar, en utveckling som kom att få sitt genombrott på 1870-talet. Industrialismen medförde att kapital samlades och innebar därmed en stark investeringsvilja – och samtidigt ett åtföljande stort kapitalbehov för andra. En marknad växte fram och produkter började tillverkas i stor skala. Banker bildades.

Text 2: På Panini väljer 96 procent av kunderna att ta med maten. Panini kan tänka sig ett pantsystem för muggar och livsmedelsbehållare om det finns diskutrymme i varje restaurang eller om disken sköts någon annanstans. Samtliga av de kaféer, restauranger och servicebutiker som nämns i texten ovan påverkas av en skatt genom ökade kostnader för inköp av beskattade engångsartiklar. I dag betalar kaféer och restauranger 80 öre till 2 kronor för inköp av muggar och plastglas med lock respektive 1 till 3 kronor för livsmedelsbehållare. Det är en total kostnad per år som uppgår till mellan 1,1 och 2 miljarder som delvis skulle kunna sparas in om de i stället erbjuder kunder att använda flergångsalternativ.

Text 1: Jfr. Eklund (2007), s. 172. sett om dessa har bidragit till produktionen eller finansieringen av densamma. I detta fall kan det för vissa finnas en lockelse att uppträda som fripassagerare och låta andra bära finansieringsbördan. Den problematiska situationen uppstår när nyttan är jämt fördelad på ett stort antal aktörer, men där ingen enskild har så stor nytta att denne ensam är beredd att bära kostnaderna.

Text 2: Karteller och monopol, politisk inblandning och hänsyn, maktambitioner, vänskap och fiendskap florerar. Det gör att ekonomiska beslut inte fattas enbart utifrån en objektivt rationell logik syftande till ” effektiv hushållning med knappa resurser ”. Affärstransaktioner kommer på grund av detta att vara förknippad med en kostnad som inte bara härrör från kostnader för produktion och distribution. Transaktionen kommer även att belastas av: 1.

Text 1: Det kan påverka upphovsmän och utövare negativt, leda till minskad mångfald i det konstnärliga uttrycket och ytterst till att kärnan i väsentliga delar av den digitala ekonomin urholkas. – Konstnärerna får svårt att enbart försörja sig på det som kanaliseras via internet. Betydelsen av den traditionella konsumtionen av konstnärliga uttryck ökar då detta påverkar konstnärernas inkomster. – Upphovsrätten kan utmanas av tekniska innovationer och förändrade affärsmodeller. Upphovsrättens betydelse har ökat på grund av utvecklingen.

Text 2: Starkt förenklat kan man säga att i vissa fall innebär en mer ekologiskt hållbar konsumtion att ett hushålls ekonomi stärks, i andra fall motsatsen. Motsvarande gäller självfallet om man ser från det ekonomiska perspektivet. En utveckling som stöder ekonomisk hållbar konsumtion kan i dagsläget i vissa fall medföra miljövinster, i andra fall en ökad miljöpåverkan. Exempel på områden där dimensionerna samverkar Eftersom så gott som all konsumtion innebär miljöpåverkan i någon form kan en minskad konsumtion generellt innebära att utvecklingen går mot ekologisk hållbarhet.

Text 1: På Panini väljer 96 procent av kunderna att ta med maten. Panini kan tänka sig ett pantsystem för muggar och livsmedelsbehållare om det finns diskutrymme i varje restaurang eller om disken sköts någon annanstans. Samtliga av de kaféer, restauranger och servicebutiker som nämns i texten ovan påverkas av en skatt genom ökade kostnader för inköp av beskattade engångsartiklar. I dag betalar kaféer och restauranger 80 öre till 2 kronor för inköp av muggar och plastglas med lock respektive 1 till 3 kronor för livsmedelsbehållare. Det är en total kostnad per år som uppgår till mellan 1,1 och 2 miljarder som delvis skulle kunna sparas in om de i stället erbjuder kunder att använda flergångsalternativ.

Text 2: Det var dock inte enbart själva prissänkningen som lockade bok- och tidskriftsköparna. Böcker och tidskrifter blev genom momsbeslutet ” heta ” områden som diskuterades i medier och bland allmänheten. Detta påverkade säkerligen allmänhetens köplust. Så, även om det inte går att klart isolera hur de olika faktorerna kan ha påverkat omsättningsutvecklingen i bok- och tidskriftsbranscherna bedömer vi ändå att momssänkningen troligen är den faktor som spelat den mest avgörande rollen. En naturlig fråga i sammanhanget är om denna positiva effekt på omsättningen kommer att bestå.

Text 1: Starkt förenklat kan man säga att i vissa fall innebär en mer ekologiskt hållbar konsumtion att ett hushålls ekonomi stärks, i andra fall motsatsen. Motsvarande gäller självfallet om man ser från det ekonomiska perspektivet. En utveckling som stöder ekonomisk hållbar konsumtion kan i dagsläget i vissa fall medföra miljövinster, i andra fall en ökad miljöpåverkan. Exempel på områden där dimensionerna samverkar Eftersom så gott som all konsumtion innebär miljöpåverkan i någon form kan en minskad konsumtion generellt innebära att utvecklingen går mot ekologisk hållbarhet.

Text 2: Utredningen har inte identifierat några direkta negativa konsekvenser för företag tillföljd av att ett substitutionscentrum upprättas. De administrativa bördor och kostnader som företagets arbete med produktutveckling och substitution kan innebära resulterar oftast i lönsamhet som tidigare angivits. Det är oftast en fråga om planering, timing och tid. De direkta administrativa kostnader som företag kan belastas med för att finansiera centrumets verksamhet efter tre år bedöms inte heller resultera i en negativ konsekvens för företagen då den motprestation som kommer ges från centrumet kommer överstiga avgiftens storlek.

Text 1: Det är dock beträffande omsorgstagare i särskilt boende som den mest markanta förändringen har ägt rum. Skillnader mellan kommunerna i avgiftsnivåer för färdiglagad mat och olika hantering beträffande jämkning av sådan avgift leder till att omsorgstagare med låga inkomster, trots att de är helt befriade från hemtjänstavgift, får mycket skilda avgifter för mat beroende på var i landet de bor. Att detta blir ett reellt problem för ett antal omsorgstagare beror på att matavgiften är en stor utgiftspost. Näst efter boendekostnaden är det just avgifter för mat som påverkar den enskildes kostnader mest. Den enskilde som drabbas av detta kan vara hänvisad till att använda eventuella besparingar eller, i avsaknad av sådana, ansöka om ekonomiskt bistånd.

Text 2: Det kan påverka upphovsmän och utövare negativt, leda till minskad mångfald i det konstnärliga uttrycket och ytterst till att kärnan i väsentliga delar av den digitala ekonomin urholkas. – Konstnärerna får svårt att enbart försörja sig på det som kanaliseras via internet. Betydelsen av den traditionella konsumtionen av konstnärliga uttryck ökar då detta påverkar konstnärernas inkomster. – Upphovsrätten kan utmanas av tekniska innovationer och förändrade affärsmodeller. Upphovsrättens betydelse har ökat på grund av utvecklingen.

Text 1: Det kan påverka upphovsmän och utövare negativt, leda till minskad mångfald i det konstnärliga uttrycket och ytterst till att kärnan i väsentliga delar av den digitala ekonomin urholkas. – Konstnärerna får svårt att enbart försörja sig på det som kanaliseras via internet. Betydelsen av den traditionella konsumtionen av konstnärliga uttryck ökar då detta påverkar konstnärernas inkomster. – Upphovsrätten kan utmanas av tekniska innovationer och förändrade affärsmodeller. Upphovsrättens betydelse har ökat på grund av utvecklingen.

Text 2: Utbud Antal arbetade timmar När lönen stiger påverkas en arbetstagares val mellan fritid och arbete av två effekter. Den första effekten innebär att den högre lönen gör att det blir mer lönsamt att förvärvsarbeta jämfört med att inte arbeta. Denna effekt kallas substitutionseffekten  eftersom den innebär att vi ersätter (substituerar) fritid med arbete med påföljd att utbudet av arbetskraft ökar.

Text 1: Vid en enhetlig ersättning per utförd åtgärd kan det uppstå situationer där både vårdgivare och patient i princip får betalt av staten för all utförd tandvård som subventioneras med 85-procentig subvention. Det skulle inträffa om vårdgivaren kan tillhandahålla tandvård till en kostnad som ligger under den enhetliga ersättningen – då skulle patienten på marginalen kunna erbjudas fri tandvård. Detta skulle medföra betydande risker för överkonsumtion som också kan bli väldigt kostnadsdrivande. Utredningen anser att patienten även fortsättningsvis alltid ska bära en viss del av kostnaden för varje ytterligare tandvårdsåtgärd som konsumeras. Det finns också en annan risk med att basera subventionen på referenspriset oavsett vårdgivarpris.

Text 2: Detta gäller särskilt då arbetskostnaden för en enskild transport är svår att bestämma eftersom den avgörs utifrån hur många andra kunder som kan dela på transporten. Transporter och transportsystem är vidare komplexa och det är svårt att hänföra vissa slag av transporter till endast hushåll. I dagsläget ökar transporterna till hushållen till följd av bl.a. e-handel. Någon tydlig gräns finns inte mellan å ena sidan en transport mellan företag, t.ex. från en godsterminal till en butik, och å andra sidan en transport från en butik till ett hushåll. Transporten kan lika gärna gå direkt till hushållet från godsterminalen.

Text 1: Vid en enhetlig ersättning per utförd åtgärd kan det uppstå situationer där både vårdgivare och patient i princip får betalt av staten för all utförd tandvård som subventioneras med 85-procentig subvention. Det skulle inträffa om vårdgivaren kan tillhandahålla tandvård till en kostnad som ligger under den enhetliga ersättningen – då skulle patienten på marginalen kunna erbjudas fri tandvård. Detta skulle medföra betydande risker för överkonsumtion som också kan bli väldigt kostnadsdrivande. Utredningen anser att patienten även fortsättningsvis alltid ska bära en viss del av kostnaden för varje ytterligare tandvårdsåtgärd som konsumeras. Det finns också en annan risk med att basera subventionen på referenspriset oavsett vårdgivarpris.

Text 2: Personbilen är i dag det dominerande persontransportmedlet och med de förutsättningar som prognosen bygger på kommer den att behålla sin särställning under de närmaste 15 åren. Resor med flyg och järnväg ökar snabbare än den genomsnittliga trenden, medan resor med buss och cykel ökar långsammare. Persontransporternas utveckling påverkas av priset på resor. SIKA har genomfört en känslighetsanalys för att studera effekterna av höjda biljettpriser för de kollektiva färdmedlen samt höjda bränslepriser. Övriga prognosförutsättningar är desamma som i huvudscenariot.

Text 1: Tekniska lösningar kan ha stor betydelse för människors oberoende och säkerhet, men de behöver utgå från vad människor i olika åldrar värderar i sitt vardagsliv. Äldre personers långa erfarenhet av olika former av ny teknik kan bidra till att öka kunskaperna om detta. Dagens omstrukturering inom handeln kan påverka möjligheterna till ett aktivt och oberoende åldrande. Det gäller inte minst i innerstadsområden och i många områden omkring tätorterna. Många av de småhusområden där en stor del av morgondagens äldre bor ligger också relativt långt från affärer och serviceinrättningar.

Text 2: Det som beskattas med 12 procent skulle få en prisökning på ca 8,7 procent. Priset på varor som alkohol, kläder, bilar och bensin skulle, som jämförelse, sänkas med 2,6 procent. En prishöjning skulle leda till minskad efterfrågan. Utredningen tar som exempel att inköp av böcker och tidningar skulle minska med ungefär 20 procent och konsumtion av annat kulturutbud med i vart fall 3-5 procent. Alternativen för de drabbade verksamheterna är således antingen att höja priserna vilket leder till en minskad efterfrågan eller, om prishöjningar inte är möjliga, att begränsa utbudet, t.ex. genom att antalet uppsättningar vid en teater dras ned.

Text 1: Jfr. Eklund (2007), s. 172. sett om dessa har bidragit till produktionen eller finansieringen av densamma. I detta fall kan det för vissa finnas en lockelse att uppträda som fripassagerare och låta andra bära finansieringsbördan. Den problematiska situationen uppstår när nyttan är jämt fördelad på ett stort antal aktörer, men där ingen enskild har så stor nytta att denne ensam är beredd att bära kostnaderna.

Text 2: Gröna certifikat finns idag på elsidan sedan ett drygt år tillbaka. Systemet har inte varit igång tillräckligt länge för att ordentligt kunna utvärderas, dock finns vissa tydliga signaler redan. Certifikaten har lett till ökade kostnader för konsumenten, även de som köper grön el. De har lett till mycken administration och badwill för den gröna elen. Det är ju den som anförs som anledning till de ökade kostnaderna. Samtidigt har certifikaten inte ännu lett till några stora nya anläggningar för grön el. Viss el har tillkommit genom mottrycksanläggningar i värmekraftverk men väldigt lite av vatten, vind eller sol.

Text 1: Även för Transportstyrelsen, Kronofogdemyndigheten, domstolarna, samt Trafikförsäkringsföreningen (som utför vissa författningsreglerade uppgifter) överstiger de uppskattade kostnaderna vinsterna. Den oönskade verksamheten med bilmålvakter kommer dock sannolikt till viss del att motverkas av förslaget. Det kan också antas leda till en viss ökad betalningsmoral. För att Transportstyrelsen ska kunna pröva frågan om registrering av ägare och fatta korrekta beslut behöver styrelsen ha tillgång till och behandla uppgifter om att en person har obetalda fordonsrelaterade skulder överstigande ett visst belopp.

Text 2: Tekniska lösningar kan ha stor betydelse för människors oberoende och säkerhet, men de behöver utgå från vad människor i olika åldrar värderar i sitt vardagsliv. Äldre personers långa erfarenhet av olika former av ny teknik kan bidra till att öka kunskaperna om detta. Dagens omstrukturering inom handeln kan påverka möjligheterna till ett aktivt och oberoende åldrande. Det gäller inte minst i innerstadsområden och i många områden omkring tätorterna. Många av de småhusområden där en stor del av morgondagens äldre bor ligger också relativt långt från affärer och serviceinrättningar.