Kausal fråga: Verkan: “inkomst”

Text 1: I avsnitt 7 diskuteras den mer ingående. Skattesystemet påverkar på flera sätt avkastningen på entreprenörskap. Ett skattesystem som inte missgynnar entreprenörskap ska vara neutralt mellan investeringar med olika hög risk. "I ett skattesystem som är riskneutralt är skatten linjär;

Text 2: Ungdomar har en kortare längsta ersättningstid (ett år) och de som har fyllt 55 år en längre (tio år). Subventionsgraden motsvarar de dubbla arbetsgivaravgifterna, vilket innebär ungefär hälften av de totala lönekostnaderna. Noterbart är att detta medför att subventionen för många i dessa grupper blir större än den totala skatten på arbete (inkomstskatt plus arbetsgivaravgift). Kvalificeringssystemet skapar en mycket tydlig tröskel som sannolikt inte är bra. Arbetsgivare får starka incitament att välja personer som just har kvalificerat sig för stödet framför de som har ett litet tag kvar.

Text 1: Om de förslag som utredningen lämnar innebär offentligfinansiella kostnader ska, enligt direktiven, förslag till finansiering inom skatteområdet lämnas. Som utredningen ser det är en rimlig utgångspunkt, även om det inte anges i direktiven, att eventuella förändringar av beskattningen av el finansieras inom samma skatteområde, dvs. skatt på el. Denna utgångspunkt ger en yttre ram som inte nödvändigtvis är ett problem, men som utredningen har att förhålla sig till. Ett ändrat system leder automatiskt till en omfördelning av skattebördan. Detta medför inte bara att de som i dag har en gynnsam beskattning kan få en försämring. Det kan också leda till lägre skatt för verksamheter där detta framstår som omotiverat.

Text 2: Denna skattesubvention beror på att hela räntekostnaden får dras av, också den som beror på inflationen och därmed ekonomiskt sett utgör en amortering. År 2013 sänktes bolagsskattesatsen från 26,3 procent till 22 procent. Som visas i tabellen påverkade det den effektiva marginalskatten på vitt skilda sätt för investeringar som finansieras med lånat respektive eget kapital. En investering finansierad med lånat kapital fick i och med skattesatssänkningen en mindre negativ effektiv marginalskatt. Den effektiva marginalskatten på en investering finansierad med eget kapital blev däremot lägre i och med skattesatssänkningen.

Text 1: Denna PM analyserar hur pappor med barn födda år 2000 tagit ut föräldrapenningdagar fram till och med det år barnet fyllt 2 år. Analyserna görs genom att mäta antal dagar pappan tagit ut. Huvudfrågan är om skillnaden i lön  arbetsinkomst mellan föräldrarna påverkar deras uttag. Skillnaden mäts dessutom klassindelad beroende på om mamman, pappan hade en inkomst under respektive över taket i föräldraförsäkringen. Analysen kan även ses som en uppdatering av tidigare studier kring föräldrarnas fördelning av föräldrapenningdagar.

Text 2: Hemvärnsmän får en utbildningspremie när de har fullgjort en avtalsenlig repetitionsutbildning och när de godkänts vid en befäls- eller specialkurs inom hemvärnet (8 §). Utbildningspremien är skattefri. Premiens storlek beror på befattning och tjänstgöringslängd. Hemvärnsmän har även rätt till befattningspenning enligt föreskrifter som Försvarsmakten meddelar (9 §). Befattningspenningen är skattefri.

Text 1: Desto mer intressant är att undersöka hur inkomsterna fördelas mellan olika inkomstslag, såsom tjänstepension, allmän pension etc. Undersökningen omfattar både värden för medel och median. Medelinkomsten kan påverkas kraftigt av enskilda höga belopp, vilket medianinkomsten inte gör. Vidare redovisas värdena för kvartil 1 och kvartil 3, det vill säga gränsvärdet för de 25 procent som har lägst respektive högst inkomster. Undersökningen av hur de taxerade inkomsterna fördelar sig mellan olika inkomstslag avser medelvärdet.

Text 2: Även i skogsbranschen finns stora tillgångsvärden. För ett bolag kan en marknadsvärdering av skogstillgångarna öka värdet med ca 250 miljoner kr. Vid en övergång till värdering till verkligt värde skulle den skattemässiga effekt bli ca 70 miljoner kr. Således kan vissa företag bli föremål för stora skatteinbetalningar på grund av värdering av tillgångar till verkligt värde. En oönskad konsekvens av förslagen är att företag kan bli tvingade att avyttra tillgångar för att kunna betala skatten. 5.3.2 Administrativa konsekvenser för företagen

Text 1: a) Andra åtgärder får inte vara på plats som redan säkerställer tillgängligheten. b) Alla konkurrenter på den sträcka som undantas ska behandlas lika, möjligtvis även andra transportslag. c) Att skatten leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna. d) Att kostnaderna för skatten inte kan överföras till konsumenterna på respektive flyglinje. e) Att stödmottagarna antingen måste betala minst 20 procent av skatten eller åta sig att genomföra åtgärder som får motsvarande effekt på miljömålen.

Text 2: Vissa av de särskilda skattereglerna kan också vara samhällsviktiga eftersom de kan påverka t.ex. företagens vilja att investera. I stort sett alla särskilda skatteregler som finns leder i dag till att beskattningen senareläggs vid en jämförelse med vad som följer av redovisningen. Ett ökat materiellt samband skulle därför leda till en tidigarelagd beskattning. Av direktiven följer att förslagen sammantaget och i huvudsak inte ska leda till vare sig tidigarelagd eller senarelagd beskattning. Vill man i stor skala avskaffa särskilda skatteregler får man alltså samtidigt lämna förslag som har en motsatt effekt.

Text 1: Denna skattesubvention beror på att hela räntekostnaden får dras av, också den som beror på inflationen och därmed ekonomiskt sett utgör en amortering. År 2013 sänktes bolagsskattesatsen från 26,3 procent till 22 procent. Som visas i tabellen påverkade det den effektiva marginalskatten på vitt skilda sätt för investeringar som finansieras med lånat respektive eget kapital. En investering finansierad med lånat kapital fick i och med skattesatssänkningen en mindre negativ effektiv marginalskatt. Den effektiva marginalskatten på en investering finansierad med eget kapital blev däremot lägre i och med skattesatssänkningen.

Text 2: I exemplet framgår lönevariationen i figur 14.4 a). Givet detta antagande och att grundlönen inte förändras, kommer ett inkomstunderlag baserat på historiska (faktiska) inkomster under de tolv senaste månaderna alltid anta samma värde oavsett vilken månad sjukfallet inträffar. Detta beror på att inkomsten under den månad som tillkommer och den månad som faller ifrån är identiska. Effekten av en övergång till ett inkomstunderlag baserat på historiska (faktiska) inkomster kommer då alltid vara positiv, dvs. ge högre ersättning än i dagens system. Detta förklaras av att faktorn 0,97 slopas.

Text 1: Studerande utan studiemedel, vilket är ungefär en tredjedel av dem som studerar inom högskolan, påverkas inte. Möjligen skulle någon studerande utan studiemedel vid ett höjt fribelopp finna det lönt att ansöka om studiemedel, något som dock torde höra till undantagen. Vidare påverkar en fribeloppshöjning i första hand dem som arbetar. Av dem som arbetar bör fribeloppet också mest påverka dem som ligger över eller i närheten av fribeloppsgränsen. Den som har en inkomst som ligger långt under fribeloppsgränsen har möjligheter att öka eller minska sitt arbete utan någon inverkan från fribeloppet.

Text 2: Desto mer intressant är att undersöka hur inkomsterna fördelas mellan olika inkomstslag, såsom tjänstepension, allmän pension etc. Undersökningen omfattar både värden för medel och median. Medelinkomsten kan påverkas kraftigt av enskilda höga belopp, vilket medianinkomsten inte gör. Vidare redovisas värdena för kvartil 1 och kvartil 3, det vill säga gränsvärdet för de 25 procent som har lägst respektive högst inkomster. Undersökningen av hur de taxerade inkomsterna fördelar sig mellan olika inkomstslag avser medelvärdet.

Text 1: Därtill skall, enligt övergångsbestämmelserna, de ackumulerade avsättningarna till periodiseringsfond och expansionsmedel återföras till beskattning i sin helhet under övergångsåret. Avdrag för räntekostnader får endast göras i inkomstslaget kapital. Eftersom marginalskatten i nästan samtliga fall är högre på inkomst av näringsverksamhet än på inkomst av kapital medför detta en skatteskärpning. Den högre marginalskatten förklaras av att inkomst av näringsverksamhet beläggs med egenavgifter, kommunal och i vissa fall statlig inkomstskatt. För att en enskild näringsidkare skall vara intresserad av kontantmetoden krävs att värdet av fördelarna med metoden bedöms överstiga nackdelarna.

Text 2: Kostnadsutfallet av det gemensamma inkomstbegreppet beror därför på i hur stor andel av försäkringsfallen SGI kommer att fastställas enligt den förenklade beräkning som kommittén föreslår. Om de försäkrade i cirka en tredjedel av försäkringsfallen skulle få sin ersättning fastställd enligt nuvarande regler innebär det att kostnaderna minskar med en tredjedel, om hälften får denna prövning minskar kostnaderna med hälften. Skulle samtliga försäkringsfall prövas enligt nuvarande regler uppstår ingen kostnad till följd av nytt inkomstbegrepp. När dagersättningarna ökar, stiger också skatteintäkterna. Ökningen av skatteintäkterna kan uppskattas till ca 30 miljoner kronor.

Text 1: På detta sätt handlas t.ex. ABB, StoraEnso och AstraZeneca. En fundamental skillnad är att aktierna nu juridiskt sett är utländska, i exemplen ovan schweiziska, finska och brittiska. Detta påverkar skattestatus bl.a. vid utdelningar och försäljningar. I denna typ av situationer kan just skatteeffekter, via nationell beskattning och dubbelbeskattningsavtal, få olika investerare att föredra en marknad framför en annan.

Text 2: Konkretiseringen av ett arbete skulle sannolikt innebära att faktorer som om arbetet fanns tillgängligt för den försäkrade eller inte skulle kunna påverka bedömningen av om försörjningsförmåga fanns. "Att tillgången på arbeten ska kunna påverka rätten till sjukpenning får, enligt vår mening, anses strida mot sjukförsäkringens grundläggande syfte; att kompensera inkomstbortfall på grund av sjukdom. Det skulle bli svårare att upprätthålla gränsdragningen mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen om bedömningen av förmågan att försörja sig skulle göras i förhållande till ett konkret arbete. Man bör därför överväga om det är möjligt att öka konkretionen av bedömningarna mot normalt förekommande arbete utan att prövningen för den skull behöver göras mot ett så konkret arbete att andra faktorer än medicinska måste beaktas vid bedömningen av arbetsförmågan.

Text 1: Arbetsskadeförsäkringen tar sikte på den faktiska  nedsättningen av den skadades förmåga att skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete. Ersättning för arbetsskada i form av livränta ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den arbetsskadade kan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få. Det är med andra ord fråga om full kompensation av inkomstbortfallet till följd av arbetsskada. För livränteunderlaget gäller samma högsta gräns som för sjukpenninggrundande inkomst enligt AFL, dvs. 7,5 gånger basbeloppet. För personer som blivit arbetsskadade innan de fyllt 25 år  finns det särskilda beräkningsregler som ska ge en kompensation för den sannolika framtida inkomsten som oskadad.

Text 2: Förutsättningen för detta är dock enligt 28 kap. 13 § IL att 80 procent av stiftelsens förmögenhet vid beskattningsårets ingång eller utgång inte överskrider pensionsreserven. Annorlunda uttryckt innebär bestämmelsen att när stiftelsens förmögenhet motsvarar 125 procent eller mer av pensionsreserven medges inga nya avdrag. För ett företag som tryggar pensionsutfästelser i balansräkningen resulterar däremot ett överskott i en omedelbar inkomstbeskattning, oavsett hur överskottet uppstår. Inga nya avsättningar kan göras utan att de svarar mot utfästelser och vid fallande pensionsskuld på grund av exempelvis dödsfall måste avsättningarna minskas och motsvarande belopp inkomstbeskattas. I både stiftelse- och försäkringstryggande finns däremot en möjlighet att kapital som ännu inte behövt tas i anspråk för att trygga pensionsutfästelser förvaltas och avkastningsbeskattas som pensionskapital.

Text 1: FRIDA är en mikrobaserad databas för olika företagsformer som byggts upp av SCB. Grundmaterialet kommer bland annat från Standardiserade räkenskapsutdrag som levereras av Skatteverket. Dessa kompletteras med andra uppgifter om företaget som påverkar beskattningen. Bland annat hämtas information om juridisk form, näringsgren och antal anställda ur Företagsdatabasen. FRIDA innehåller även vissa kopplingar mellan företaget och individen (företagaren).

Text 2: Hushållens obetalda arbete har ett ekonomiskt värde. Om detta läggs till de sedvanliga penninginkomsterna fås ett slags utvidgat inkomstbegrepp för hushåll och individer. En sådan räknemanöver påverkar skillnaden i ekonomisk status mellan kvinnor och män. I detta kapitel belyses och diskuteras dessa frågor. Fördelningen av ekonomiska resurser inom hushåll behandlas sedan.

Text 1: Det innebär att deras arbetsplats anställer 2–4 personer. Att en boende i nystartszon är anställd i ett företag i nystartszon som uppfyller de föreslagna kriterierna innebär rätt till avdrag från socialavgifter även för de övriga anställda som är verksamma i nystartszon. De antas därför medföra avdrag från socialavgiften för i genomsnitt 1,5 personer utöver sig själva. I denna grupp omfattas därför cirka 300 personer. Utöver dessa grupper, egenföretagare (5 600/14 000=40  procent) och anställda i företag med 1–4 anställda (2 400/14 000= 17 procent), återstår cirka 6 000 personer eller 43 procent av de sysselsatta.

Text 2: Förutsättningen för detta är dock enligt 28 kap. 13 § IL att 80 procent av stiftelsens förmögenhet vid beskattningsårets ingång eller utgång inte överskrider pensionsreserven. Annorlunda uttryckt innebär bestämmelsen att när stiftelsens förmögenhet motsvarar 125 procent eller mer av pensionsreserven medges inga nya avdrag. För ett företag som tryggar pensionsutfästelser i balansräkningen resulterar däremot ett överskott i en omedelbar inkomstbeskattning, oavsett hur överskottet uppstår. Inga nya avsättningar kan göras utan att de svarar mot utfästelser och vid fallande pensionsskuld på grund av exempelvis dödsfall måste avsättningarna minskas och motsvarande belopp inkomstbeskattas. I både stiftelse- och försäkringstryggande finns däremot en möjlighet att kapital som ännu inte behövt tas i anspråk för att trygga pensionsutfästelser förvaltas och avkastningsbeskattas som pensionskapital.

Text 1: Konkretiseringen av ett arbete skulle sannolikt innebära att faktorer som om arbetet fanns tillgängligt för den försäkrade eller inte skulle kunna påverka bedömningen av om försörjningsförmåga fanns. "Att tillgången på arbeten ska kunna påverka rätten till sjukpenning får, enligt vår mening, anses strida mot sjukförsäkringens grundläggande syfte; att kompensera inkomstbortfall på grund av sjukdom. Det skulle bli svårare att upprätthålla gränsdragningen mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen om bedömningen av förmågan att försörja sig skulle göras i förhållande till ett konkret arbete. Man bör därför överväga om det är möjligt att öka konkretionen av bedömningarna mot normalt förekommande arbete utan att prövningen för den skull behöver göras mot ett så konkret arbete att andra faktorer än medicinska måste beaktas vid bedömningen av arbetsförmågan.

Text 2: De enskilda företagen producerar samma kvantitet som innan mervärdesskatteförändringen men marknadens nya jämviktskvantitet är större eftersom antalet företag på marknaden har ökat. Givet att kostnaden för produktionsfaktorerna inte påverkas av en mervärdesskatteförändring kommer en mervärdesskatteförändring på lång sikt att leda till full övervältring på konsumentpriserna. Skatter kan påverka arbetsutbudet på flera sätt. Ett sätt är genom att arbetskraften till följd av en skatt drivs från marknadsarbete mot obeskattat hemarbete. Genom att hushållen vid en skattesänkning ersätter en del av det obeskattade hemarbetet med tjänster köpta på marknaden kan de öka sitt arbetsmarknadsdeltagande.

Text 1: a) Andra åtgärder får inte vara på plats som redan säkerställer tillgängligheten. b) Alla konkurrenter på den sträcka som undantas ska behandlas lika, möjligtvis även andra transportslag. c) Att skatten leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna. d) Att kostnaderna för skatten inte kan överföras till konsumenterna på respektive flyglinje. e) Att stödmottagarna antingen måste betala minst 20 procent av skatten eller åta sig att genomföra åtgärder som får motsvarande effekt på miljömålen.

Text 2: Andra har helt överlåtit deltagandet på SCB, eller annorlunda uttryckt, låtit SCB fortsätta att delta som före reformen, ibland utan att närmare reflektera över vilken lösning som är lämpligast. I vissa fall deltar representanter från både den ansvariga sektorsmyndigheten och från producenten SCB. Detta påverkar själv-fallet kostnaderna. Eurostat står normalt för resekostnaderna för en person. När det gäller den högsta nivån av möten inom EU: s statistiksamarbete (inom den s.k. Statistical Programme Committee – SPC) deltar en person per land, vanligen med två bisittare.

Text 1: En skattereduktion är inte en del av inkomstberäkningen utan ett senare led i skattedebiteringsförfarandet när skatten väl är uträknad. En annan skillnad mellan avdrag och skattereduktion är dess olika värde. Värdet av ett avdrag beror på respektive skattskyldiges marginalskatt. Detta är en naturlig konsekvens av ett nettobeskattningssystem och progressiv beskattning. En skattereduktion är däremot lika mycket värd för alla skattskyldiga oavsett vilken marginalskatt som den skattskyldige har.

Text 2: Kostnadsutfallet av det gemensamma inkomstbegreppet beror därför på i hur stor andel av försäkringsfallen SGI kommer att fastställas enligt den förenklade beräkning som kommittén föreslår. Om de försäkrade i cirka en tredjedel av försäkringsfallen skulle få sin ersättning fastställd enligt nuvarande regler innebär det att kostnaderna minskar med en tredjedel, om hälften får denna prövning minskar kostnaderna med hälften. Skulle samtliga försäkringsfall prövas enligt nuvarande regler uppstår ingen kostnad till följd av nytt inkomstbegrepp. När dagersättningarna ökar, stiger också skatteintäkterna. Ökningen av skatteintäkterna kan uppskattas till ca 30 miljoner kronor.

Text 1: Därtill skall, enligt övergångsbestämmelserna, de ackumulerade avsättningarna till periodiseringsfond och expansionsmedel återföras till beskattning i sin helhet under övergångsåret. Avdrag för räntekostnader får endast göras i inkomstslaget kapital. Eftersom marginalskatten i nästan samtliga fall är högre på inkomst av näringsverksamhet än på inkomst av kapital medför detta en skatteskärpning. Den högre marginalskatten förklaras av att inkomst av näringsverksamhet beläggs med egenavgifter, kommunal och i vissa fall statlig inkomstskatt. För att en enskild näringsidkare skall vara intresserad av kontantmetoden krävs att värdet av fördelarna med metoden bedöms överstiga nackdelarna.

Text 2: På detta sätt handlas t.ex. ABB, StoraEnso och AstraZeneca. En fundamental skillnad är att aktierna nu juridiskt sett är utländska, i exemplen ovan schweiziska, finska och brittiska. Detta påverkar skattestatus bl.a. vid utdelningar och försäljningar. I denna typ av situationer kan just skatteeffekter, via nationell beskattning och dubbelbeskattningsavtal, få olika investerare att föredra en marknad framför en annan.

Text 1: Svårigheterna kan illustreras med ett exempel som gäller avdragsrätten. Avdragsrätten kopplas enligt direktivets artikel 17.2 och 17.5 till den beskattningsbara personens skattepliktiga transaktioner och således inte till verksamheten som sådan. I ML kopplas motsvarande rätt till en verksamhet som medför skattskyldighet. Direktivets regler är således mer transaktionsinriktade än ML: s. Vi föreslår därför en anpassning till direktivets ” transaktionstänkande ”.

Text 2: Hemvärnsmän får en utbildningspremie när de har fullgjort en avtalsenlig repetitionsutbildning och när de godkänts vid en befäls- eller specialkurs inom hemvärnet (8 §). Utbildningspremien är skattefri. Premiens storlek beror på befattning och tjänstgöringslängd. Hemvärnsmän har även rätt till befattningspenning enligt föreskrifter som Försvarsmakten meddelar (9 §). Befattningspenningen är skattefri.

Text 1: a) Andra åtgärder får inte vara på plats som redan säkerställer tillgängligheten. b) Alla konkurrenter på den sträcka som undantas ska behandlas lika, möjligtvis även andra transportslag. c) Att skatten leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna. d) Att kostnaderna för skatten inte kan överföras till konsumenterna på respektive flyglinje. e) Att stödmottagarna antingen måste betala minst 20 procent av skatten eller åta sig att genomföra åtgärder som får motsvarande effekt på miljömålen.

Text 2: Varje komponents effekt analyseras isolerat. En alternativ ansats är att kombinera effekten av en transferering med dess finansiering, effekten av transfereringen blir då i regel mer progressiv. Detta beror på att finansieringen i regel är progressiv. I kapitel 5 analyseras ålderspensionerna och den offentliga konsumtionen med hänsyn tagen till finansieringen. Dekomponering

Text 1: Om de förslag som utredningen lämnar innebär offentligfinansiella kostnader ska, enligt direktiven, förslag till finansiering inom skatteområdet lämnas. Som utredningen ser det är en rimlig utgångspunkt, även om det inte anges i direktiven, att eventuella förändringar av beskattningen av el finansieras inom samma skatteområde, dvs. skatt på el. Denna utgångspunkt ger en yttre ram som inte nödvändigtvis är ett problem, men som utredningen har att förhålla sig till. Ett ändrat system leder automatiskt till en omfördelning av skattebördan. Detta medför inte bara att de som i dag har en gynnsam beskattning kan få en försämring. Det kan också leda till lägre skatt för verksamheter där detta framstår som omotiverat.

Text 2: Inkomster som realiseras i lagerföretag är normalt ett resultat av antingen byggnadsverksamhet eller förvaltningsverksamhet. Den gällande beskattningen innebär att dessa inkomster på ägarnivå, som utdelning eller försäljningsvinst, blir föremål för fullständig förvärvsinkomstbeskattning. Detta kan anses ha samma grund som beskattningen enligt 57 kap. IL att inkomsten anses bero på andelsägarens arbetsinsatser. Det varierar i vilken utsträckning försäljningsvinster på lagerandelar beror på andelsägarens arbetsinsatser, som utförts i lagerföretaget eller utförts i byggnadsrörelsen (bedriven enskilt eller i annat företag) varefter värdet överförts till lagerföretaget. Värdestegring på fastigheterna i lagerföretaget kan även ha en annan grund.

Text 1: Fördelningen av faktorinkomster påverkas indirekt dels via individernas val av arbetstid, dels genom pris- och lönepåverkan. Om skatte- och bidragssystemen inte fanns eller var annorlunda utformade skulle sannolikt individernas val av arbetstid, lönestrukturen och avkastningskraven på kapital m.m. sett annorlunda ut. På lång sikt påverkar t.ex. subventionerad utbildning fördelningen av inkomstmöjligheter och således även inkomsterna. I denna rapport analyseras enbart de direkta effekterna genom att såväl tvärsnittssom livsinkomstfördelningen delas upp med avseende på inkomstslag. Syftet med detta är att beskriva hur olika skatter och bidrag omfördelar ekonomiska resurser mellan hushåll, samt att avgöra hur denna omfördelning påverkas om mätperiodens längd varieras.

Text 2: Ungdomar har en kortare längsta ersättningstid (ett år) och de som har fyllt 55 år en längre (tio år). Subventionsgraden motsvarar de dubbla arbetsgivaravgifterna, vilket innebär ungefär hälften av de totala lönekostnaderna. Noterbart är att detta medför att subventionen för många i dessa grupper blir större än den totala skatten på arbete (inkomstskatt plus arbetsgivaravgift). Kvalificeringssystemet skapar en mycket tydlig tröskel som sannolikt inte är bra. Arbetsgivare får starka incitament att välja personer som just har kvalificerat sig för stödet framför de som har ett litet tag kvar.