Kausal fråga: Orsak: “rökning”

Text 1: Uppfattningar om sjukfrånvaron och medfinansieringsreformen Det övergripande intrycket från intervjuerna är att det finns en påtaglig enighet när det gäller synen på orsakerna till sjukfrånvaron. Samtliga intervjuade menar att arbetet absolut är av betydelse för uppkomsten av den ohälsa som sedermera leder till sjukfrånvaro. Kommunala arbetsgivarföreträdare och fackliga representanter lyfter fram yrken inom vården som fysiskt belastande vilken kan leda till ohälsa. Även den ökade stressen på arbetsplatserna lyfts fram som en viktig orsak till ohälsa.

Text 2: Under den tiden USA utövade tillsynen över del av Berlin infördes ett smällarförbud i det området i samband med att Be rlinmuren byggdes. Skälet härför var att de styrande ville undvika att smällare skulle kunna uppfattas som skottlossning. Förbudet upphävdes efter ett år, eftersom man ansåg att man inte kunde förhindra att för budet ledde till ökad hemtillverkning med fler skador som följd. Myn digheterna hade vid tillfället inte tillgång till statistik över personskador, utan grundade sin uppfattning på att massmedia rapporterade om fler skador på grund av hemtillverkning. BAM informerar varje år om farorna med fyrverkerier och likaså gör den pyrotekniska branschen.

Text 1: Rökning i offentliga lokaler är redan idag förbjuden enligt tobakslagen men undantag har gjorts för restauranger. Denna lösning har tillkommit mot bakgrund av att många naturligt förknippar rökning med restaurangkulturen. De stora hälsoproblem rökning medför, framförallt problemen med passiv rökning och arbetsmiljön på restauranger, motiverar i och för sig att frågan lyfts fram. Restauratörernas oförmåga att efterfölja hittills gällande bestämmelser gör också att en aktualisering av frågan om ett vidgat rökförbud är befogad. Enligt min mening talar dock fortfarande mycket för att en mera långtgående förbudslagstiftning bör undvikas och att istället restaurangbranschen bör få en möjlighet att själva upptäcka och exploatera, på affärsmässiga grunder, den stora nisch som efterfrågan på en rökfri miljö skapar.

Text 2: Rökarna förkortar sina liv med i genomsnitt 6,5 år. En fjärdedel av rökarna förlorar 22 år av sitt liv och dör i medelåldern. I Sverige dör ungefär 8 000 personer årligen på grund av rökning. Därutöver beräknas minst 500 personer dö till följd av passiv rökning. Till detta kommer olika former av sjuklighet.

Text 1: Det finns klara belägg för att ju tidigare man kommer in med behandling vid astma desto bättre blir långtidsresultaten, exempelvis vad gäller lungfunktion och symtom (13). Även resultaten i detta projekt visar att rehabiliteringsinsatserna för de som identifierats med astma, varav 45 procent inte tidigare hade fått någon diagnos, redan efter ett år uppvisade mycket goda resultat. Tidig diagnostik och rökstopp det enda som kan påverka förloppet av KOL. Diagnosen ställs idag alltför sent i sjukdomsförloppet. I detta projekt hade färre än 20 procent tidigare fått diagnosen KOL av läkare, trots att samtliga varit i kontakt med sjukvården.

Text 2: Det är därmed inte straffbart att hantera dem. Innan förklaring av nya missbrukssubstanser som narkotika eller hälsofarlig vara hunnit ske, faller substanserna alltså utanför de lagstiftningskomplex som reglerar narkotika respektive hälsofarliga varor. Detta är, som utredningen anfört, självfallet allvarligt när dessa nya missbrukssubstanser förorsakar personskador eller dödsfall. Som utredningen vidare anfört (avsnitt 18.2) är det i dag mycket enkelt att få tag på narkotika och hälsofarliga varor, liksom ämnen som ännu inte hunnit bli kontrollerade. Utredningen har i detta sammanhang pekat på att användningen av Internet till stor del har möjliggjort detta.

Text 1: Rökning i offentliga lokaler är redan idag förbjuden enligt tobakslagen men undantag har gjorts för restauranger. Denna lösning har tillkommit mot bakgrund av att många naturligt förknippar rökning med restaurangkulturen. De stora hälsoproblem rökning medför, framförallt problemen med passiv rökning och arbetsmiljön på restauranger, motiverar i och för sig att frågan lyfts fram. Restauratörernas oförmåga att efterfölja hittills gällande bestämmelser gör också att en aktualisering av frågan om ett vidgat rökförbud är befogad. Enligt min mening talar dock fortfarande mycket för att en mera långtgående förbudslagstiftning bör undvikas och att istället restaurangbranschen bör få en möjlighet att själva upptäcka och exploatera, på affärsmässiga grunder, den stora nisch som efterfrågan på en rökfri miljö skapar.

Text 2: En inventering av alkoholskildringar i populära biofilmer i 27 europeiska länder visade att sådana skildringar förekommer tämligen ofta, särskilt i filmer producerade i Europa. Detta gäller även för filmer riktade till barn. Flera undersökningar visar att rökning på film är vanligt förekommande och studier visar också att exponering av rökning på film bidrar till att ungdomar börjar röka. Exponering av rökning i film har även samband med att ha testat att röka. Nästan alla studier på området visar ett dos-responssamband, ju mer rökning ungdomarna ser på film desto större sannolikhet att de röker.

Text 1: Rökarna förkortar sina liv med i genomsnitt 6,5 år. En fjärdedel av rökarna förlorar 22 år av sitt liv och dör i medelåldern. I Sverige dör ungefär 8 000 personer årligen på grund av rökning. Därutöver beräknas minst 500 personer dö till följd av passiv rökning. Till detta kommer olika former av sjuklighet.

Text 2: Under den tiden USA utövade tillsynen över del av Berlin infördes ett smällarförbud i det området i samband med att Be rlinmuren byggdes. Skälet härför var att de styrande ville undvika att smällare skulle kunna uppfattas som skottlossning. Förbudet upphävdes efter ett år, eftersom man ansåg att man inte kunde förhindra att för budet ledde till ökad hemtillverkning med fler skador som följd. Myn digheterna hade vid tillfället inte tillgång till statistik över personskador, utan grundade sin uppfattning på att massmedia rapporterade om fler skador på grund av hemtillverkning. BAM informerar varje år om farorna med fyrverkerier och likaså gör den pyrotekniska branschen.

Text 1: I uppgiften ingår att stödja WHO och arbetet med att genomföra konventionen i låginkomstländer. Genom de bilaterala insatserna avser Sida att stödja initiativ som syftar till att minska tobaksrelaterad ohälsa med fokus på ungdomars villkor och livsstilsfrågor. Arbetet skall bidra till att minska antalet nya tobaksbrukare. Sida har den 1 juli 2004 (ärende dnr 2004-1085/50) beslutat att lämna ett fortsatt stöd till utvecklingsprogram på hälsoområdet inom WHO för åren 2004–2005. Det totala stödet från Sidas avdelning för demokrati och social utveckling är 110 miljoner kr. I detta stöd ingår 3,7 miljoner kr per år till tobakskontroll.

Text 2: Dessa aktörer måste självfallet identifieras, engageras och delta i arbetet på sina egna villkor, men de kan också stimuleras till aktiva insatser genom att man erbjuder särskilda resurser för arbetet. Även när det gäller de grupper som avses här, kan dock de främsta utsikterna till framgång förknippas med samhällsinriktade strategier som stödjande miljöer. Att påverka samhällsklimatet kring rökningen genom förbud mot tobaksreklam, rökfri miljö på arbetsplatser och i gemensamma lokaler m.m. blir därför en viktig uppgift i arbetet på att långsiktigt minska hälsoskillnaderna mellan olika grupper. Bruket av snus skall inte öka. Hälsoriskerna av snus är ännu ofullständigt utforskade.

Text 1: Åtgärden ansågs därför välgrundad. Tingretten ansåg också att åtgärden var begränsad till vad som krävdes för att uppnå sitt syfte. Det konstaterades att exponeringsförbudets syfte var att minska tobakskonsumtionen genom att ta bort marknadsföringseffekten av att exponera tobaksförpackningar på försäljningsställen och bidra till avnormalisering av rökning eftersom tobaksvaror inte längre är synliga tillsammans kiosk- och daglivaror. Åtgärden är framför allt riktad mot att förhindra barn och ungdomar från att börja röka, men kan även bidra till att underlätta för de som vill sluta röka och förhindra återfall för rökare som har slutat. Tingretten övervägde andra åtgärder som kunde förväntas få liknande effekter, såsom tillståndsplikt för att få sälja tobak, en skärpt tillsyn av 18-årsgränsen för att få köpa tobak och marknadskampanjer mot tobak i massmedier.

Text 2: I uppgiften ingår att stödja WHO och arbetet med att genomföra konventionen i låginkomstländer. Genom de bilaterala insatserna avser Sida att stödja initiativ som syftar till att minska tobaksrelaterad ohälsa med fokus på ungdomars villkor och livsstilsfrågor. Arbetet skall bidra till att minska antalet nya tobaksbrukare. Sida har den 1 juli 2004 (ärende dnr 2004-1085/50) beslutat att lämna ett fortsatt stöd till utvecklingsprogram på hälsoområdet inom WHO för åren 2004–2005. Det totala stödet från Sidas avdelning för demokrati och social utveckling är 110 miljoner kr. I detta stöd ingår 3,7 miljoner kr per år till tobakskontroll.

Text 1: Beslut ska få gälla omedelbart Om en marknadskontrollmyndighet har konstaterat att det finns förutsättningar att meddela beslut om ett föreläggande eller förbud, finns det ofta ett behov av att beslutet gäller omedelbart. Så är särskilt fallet om produkten medför en risk för skada. Även vid annan bristande överensstämmelse är det angeläget att förhindra att produkter fortsätter att tillhandahållas även efter ett beslut om försäljningsförbud. Verkställigheten av en marknadskontrollmyndighets beslut bör därför inte kunna förhalas i avvaktan på prövningen av ett överklagande.

Text 2: Om skattefinansieringen begränsar utbudet av tjänster eller förhindrar utvecklingen av nya tjänster och dessa tjänster har en positiv inverkan på den ekonomiska utvecklingen så innebär detta en broms på denna. Exempelvis kan näringslivets behov av utbildad arbetskraft, tillgänglig sjukvård, bra kommunikationer, en snabb och effektiv offentlig administration, forskning m.m. eftersättas. Detta medför ett direkt produktionsbortfall. I en bristsituation möjliggör avgiftsfinansiering att det skapas ett finansiellt utrymme för att öka utbudet och utveckla de efterfrågade tjänsterna, vare sig detta sker genom avgifter på de nya tjänsterna eller på andra tjänster som får finansiera de nya tjänsterna. Även om det varit effektivare att tillhandahålla tjänsterna subventionerat är det en vinst att tjänsterna på detta sätt överhuvudtaget kommer till stånd.

Text 1: Ca en tredjedel av alla antyder att de kan ha gett sådana doser. Åtskilliga av de svarande har dock påpekat att de anser det vara en myt att höga doser morfin skulle påskynda döden hos patienter som fått morfin tidigare. De anser att sådana påståenden bara kan leda till en underdosering, som är till skada för patienten. Andra har gjort kommentaren att en adekvat smärtbehandling kan medverka till att förlänga patientens liv och öka livskvaliteten genom att minska de av den ständiga och svåra smärtan ökade stressnivåerna. Tolkningen av resultaten ger vid handen att flertalet läkare idag anser det vara praxis att patienten skall informeras om den sannolika utgången av sjukdomen.

Text 2: Folkhälsoperspektivet genomsyrar allt vi håller på med och på något sätt tycker jag att vi ersatt integrationsperspektivet som man pratar i andra kommuner med det vi kallar folkhälsa (citat i Hajighasemi 2002, s. 37). Vi kan emellertid konstatera att folkhälsan inom de lokala utvecklingsavtalen givits ett brett och oprecist innehåll, i synnerhet då insatserna ska relateras till de lokala utvecklingsavtalens övergripande målsättningar. Bunar (2004, s. 43) tar upp att personer som gått rökavvänjningskurser faktiskt slutat röka, att många berörts av informationskampanjer samt att pensionärer gått stavgång på satsningens bekostnad, men ifrågasätter samtidigt om detta bidrar till motverkandet av den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i samhället. Bunar (2004, s. 88) visar också på ett exempel där fluortabletter till sexåringar lyfts fram som ett sätt att bekämpa segregationen i samhället genom att bidra till ökad förvärvsfrekvens och ekonomisk tillväxt. I flera rapporter kan vi se ansatser till att uttala sig om folkhälsoläget i ett område genom antalet sjukdagar per sjukförsäkrad, vilket till exempel Integrationsverket gör.

Text 1: Den minskade incidensen vid halvering av antalet rökare för ovanstående åldersgrupper och med det senare scenariot medför, enligt modellens beräkningar, mycket stora potentiella inbesparingar för sjukvård och samhälle. Tobaksrökning leder till stora kostnader för sjukvård och samhälle. Tobaksrökningens negativa inverkan på förekomsten av cancer och andra vanliga sjukdomar, med åtföljande lidande för de som drabbas, stora resursanspråk i sjukvården, samt förluster för samhället via sjukskrivningar, förtidspensioneringar och förtida död gör att det finns anledning att arbeta mer systematiskt med tobaksprevention. Det finns många exempel som tyder på att insatser för förebyggande av tobaksrökning utgör kostnadseffektiva alternativ.

Text 2: En konsekvens av att tobaksförpackningar och deras varumärken förvaras synliga på försäljningsställen är att försäljningsställenas kunder inte kan undvika förpackningarnas reklameffekt. Detta gäller oavsett om kunderna är tobakskonsumenter eller inte. Som framgått av avsnitt 9.3 har marknadsföring på försäljningsställen ett positivt samband med rökning, dvs. marknadsföringen leder till att rökningen ökar. Exponering för tobaksvaror i butiker har bl.a. befunnits öka sannolikheten för att vara rökare, att röka fler cigaretter, ett ökat ” röksug ” och mottaglighet för rökning samt svårigheter att sluta röka. Även barn och ungdomar, som på grund av 18-årsgränsen inte får köpa tobaksvaror, påverkas av de synliga förpackningarnas reklameffekt.

Text 1: En inventering av alkoholskildringar i populära biofilmer i 27 europeiska länder visade att sådana skildringar förekommer tämligen ofta, särskilt i filmer producerade i Europa. Detta gäller även för filmer riktade till barn. Flera undersökningar visar att rökning på film är vanligt förekommande och studier visar också att exponering av rökning på film bidrar till att ungdomar börjar röka. Exponering av rökning i film har även samband med att ha testat att röka. Nästan alla studier på området visar ett dos-responssamband, ju mer rökning ungdomarna ser på film desto större sannolikhet att de röker.

Text 2: Källa: Socialstyrelsen En negativ trend är lungcancer hos kvinnor, som sedan några år är den cancersjukdom som orsakar flest dödsfall bland kvinnor. Kvinnornas dödstal i lungcancer redovisar en 75-procentig ökning mellan 1987 och 2006. Hos männen är prostatacancer den cancersjukdom som orsakar flest dödsfall.

Text 1: Det finns klara belägg för att ju tidigare man kommer in med behandling vid astma desto bättre blir långtidsresultaten, exempelvis vad gäller lungfunktion och symtom (13). Även resultaten i detta projekt visar att rehabiliteringsinsatserna för de som identifierats med astma, varav 45 procent inte tidigare hade fått någon diagnos, redan efter ett år uppvisade mycket goda resultat. Tidig diagnostik och rökstopp det enda som kan påverka förloppet av KOL. Diagnosen ställs idag alltför sent i sjukdomsförloppet. I detta projekt hade färre än 20 procent tidigare fått diagnosen KOL av läkare, trots att samtliga varit i kontakt med sjukvården.

Text 2: Energimyndigheten har tagit initiativ till ett FoU-program kring emissioner och påverkan på luftkvaliteten från förbränning av biobränslen i små förbränningsanläggningar. Vägverket har framhållit att ett av de viktigaste skälen till att reglera fordonens emissioner är att de orsakar ohälsa och att kunskapen inom detta område är bristfällig. Projektet SHAPE visar på en ökad sjuklighet och minskad livslängd på grund av luftföroreningar i Stockholms län. Sambandet mellan utsläpp från transportsektorn och påverkan på människors hälsa uppmärksammades också vid den tredje miljö- och hälsoministerkonferensen inom WHO: s Europaregion som hölls i London i juni 1999. Bl.a. antogs vid mötet en Charter om transporter, miljö och hälsa med fokus på hälsorelaterade frågor inom transportsektorn.

Text 1: Enligt utredningens mening krävs en kraftfull politisk markering för att tydliggöra tobakens allvarliga skadeverkningar och angelägenheten av att hindra barn och unga från att i tidig ålder fastna i nikotinberoende. Synen på tobaksbruk har förändrats kraftigt under de senaste decennierna vilket återspeglas i att rökning inte längre accepteras i många sammanhang. Det finns också en bred internationell samsyn om angelägenheten av att hindra att nya generationer utsätter sig för de hälsorisker som tobaksbruket medför. Att tobakslagens åldersgräns efterlevs så dåligt är sålunda ett allvarligt folkhälsoproblem och inget som går att bagatellisera. Den lokala tillsynen över tobaksförsäljningen måste därför bli bättre och effektivare.

Text 2: Det finns relativt god kunskap om preventiva metoder i sammanhanget och därför en betydande potential att minska risken för insjuknande i cancer. Vi menar att i fokus för det preventiva livsstilsrelaterade arbetet vad avser cancer bör vara tobaksrökning, fetma, brist på fysisk aktivitet, hög alkoholkonsumtion samt överdriven exponering för UVstrålning. När det gäller tobaksrökning är orsakssamband klarlagda och minskad rökning leder otvetydigt till minskat insjuknande i cancer. Den fortsatt kraftiga ökningen av malignt melanom hänger samman med att människor i större utsträckning exponeras för solens UV-strålning. Vi redovisar i följande avsnitt våra överväganden när det gäller tobaksrökning och UV-strålning.

Text 1: Uppfattningar om sjukfrånvaron och medfinansieringsreformen Det övergripande intrycket från intervjuerna är att det finns en påtaglig enighet när det gäller synen på orsakerna till sjukfrånvaron. Samtliga intervjuade menar att arbetet absolut är av betydelse för uppkomsten av den ohälsa som sedermera leder till sjukfrånvaro. Kommunala arbetsgivarföreträdare och fackliga representanter lyfter fram yrken inom vården som fysiskt belastande vilken kan leda till ohälsa. Även den ökade stressen på arbetsplatserna lyfts fram som en viktig orsak till ohälsa.

Text 2: I barmiljö var nivåerna upp till sex gånger högre. Man konstaterade också att restauranganställda (efter korrigering för aktiv rökning) hade en 50 procent förhöjd risk för lungcancer, som delvis kunde hänföras till exponeringen för passiv rökning. Man har också studerat hur införandet av rökförbud på restauranger har påverkat personalens hälsa. Studier har gjorts bland bartendrar i Kalifornien, före och efter att rökning där förbjöds i barer. Fysiologiska tester av lungkapacitet och symtom från andningsvägarna visade att luftvägshälsan snabbt förbättrades när barerna gjordes rökfria.

Text 1: Utredningen, som delar kommissionens uppfattning om den fortsatt hanteringen, vill – liksom tidigare – peka på att målet för den föreslagna spellagen är att, åtminstone delvis, liberalisera den svenska spelmarknaden. Det kan hävdas att detta är ett väldefinierat mål i allmänhetens intresse, som inte bör innebära att särskilt de mindre aktörerna inom den aktuella sektorn riskerar att slås ut. Detta skulle också medföra ökade risker för illegalt spel. En synkronisering av skattemodellerna drabbar också i huvudsak en enda (börsnoterad) aktör.

Text 2: Ca en tredjedel av alla antyder att de kan ha gett sådana doser. Åtskilliga av de svarande har dock påpekat att de anser det vara en myt att höga doser morfin skulle påskynda döden hos patienter som fått morfin tidigare. De anser att sådana påståenden bara kan leda till en underdosering, som är till skada för patienten. Andra har gjort kommentaren att en adekvat smärtbehandling kan medverka till att förlänga patientens liv och öka livskvaliteten genom att minska de av den ständiga och svåra smärtan ökade stressnivåerna. Tolkningen av resultaten ger vid handen att flertalet läkare idag anser det vara praxis att patienten skall informeras om den sannolika utgången av sjukdomen.

Text 1: Viljan att exportera till kontinenten ökar när prisskillnaden mellan områdena ökar. Det är lättare att exportera under våtår och medan exporten är mer restriktiv under torrår. Exporten påverkas även av kolpriset. Historiskt sett begränsas exporten från framför allt Norge men till viss mån även från Sverige av mängden vindproduktion i Danmark, och om prisskillnaden uppstår under en period med ökad tillrinning. Dessutom måste hänsyn tas till konsumtionsläget i Sverige och Norge som också kan begränsa exporten.

Text 2: Utredningen, som delar kommissionens uppfattning om den fortsatt hanteringen, vill – liksom tidigare – peka på att målet för den föreslagna spellagen är att, åtminstone delvis, liberalisera den svenska spelmarknaden. Det kan hävdas att detta är ett väldefinierat mål i allmänhetens intresse, som inte bör innebära att särskilt de mindre aktörerna inom den aktuella sektorn riskerar att slås ut. Detta skulle också medföra ökade risker för illegalt spel. En synkronisering av skattemodellerna drabbar också i huvudsak en enda (börsnoterad) aktör.

Text 1: I uppgiften ingår att stödja WHO och arbetet med att genomföra konventionen i låginkomstländer. Genom de bilaterala insatserna avser Sida att stödja initiativ som syftar till att minska tobaksrelaterad ohälsa med fokus på ungdomars villkor och livsstilsfrågor. Arbetet skall bidra till att minska antalet nya tobaksbrukare. Sida har den 1 juli 2004 (ärende dnr 2004-1085/50) beslutat att lämna ett fortsatt stöd till utvecklingsprogram på hälsoområdet inom WHO för åren 2004–2005. Det totala stödet från Sidas avdelning för demokrati och social utveckling är 110 miljoner kr. I detta stöd ingår 3,7 miljoner kr per år till tobakskontroll.

Text 2: 8.3 Detaljhandel 8.3.1 Allmänna förutsättningar för detaljhandel med tobaksvaror Tobakshandeln är sedan 1960-talet en s.k. fri näring vilket innebär att i princip alla näringsidkare kan sälja tobak. Tobaksvaror är också en av de mera lättillgängliga produkterna och säljs inte enbart i tobaksaffärer utan även i livsmedelsbutiker, kiosker, bensinstationer, restauranger, gatukök m.m. Kunskapen om rökningens skadeverkningar har lett till vissa restriktioner för detaljhandeln med tobak. Ett exempel härpå är att marknadsföringen av tobaksvaror på säljstället endast får ske med iakttagande av särskild måttfullhet (prop. 2001/02:64 s. 46 f.).

Text 1: Det finns klara belägg för att ju tidigare man kommer in med behandling vid astma desto bättre blir långtidsresultaten, exempelvis vad gäller lungfunktion och symtom (13). Även resultaten i detta projekt visar att rehabiliteringsinsatserna för de som identifierats med astma, varav 45 procent inte tidigare hade fått någon diagnos, redan efter ett år uppvisade mycket goda resultat. Tidig diagnostik och rökstopp det enda som kan påverka förloppet av KOL. Diagnosen ställs idag alltför sent i sjukdomsförloppet. I detta projekt hade färre än 20 procent tidigare fått diagnosen KOL av läkare, trots att samtliga varit i kontakt med sjukvården.

Text 2: I fall där gränsöverskridande distansförsäljning inte är förbjuden är gemensamma bestämmelser om registrering av återförsäljningsställen som bedriver sådan försäljning lämpliga för att detta direktiv ska bli verkningsfullt. Medlemsstaterna bör i enlighet med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen  (EU-fördraget) samarbeta för att underlätta genomförandet av detta direktiv, särskilt vad avser de åtgärder som vidtas i fråga om gränsöverskridande distansförsäljning av tobaksvaror. (34) Alla tobaksvaror kan potentiellt orsaka dödsfall, sjuklighet och funktionsnedsättning. Tillverkningen, distributionen och konsumtionen av dem bör därför regleras. Av detta skäl är det viktigt att övervaka utvecklingen av nya tobaksvaror.

Text 1: Den minskade incidensen vid halvering av antalet rökare för ovanstående åldersgrupper och med det senare scenariot medför, enligt modellens beräkningar, mycket stora potentiella inbesparingar för sjukvård och samhälle. Tobaksrökning leder till stora kostnader för sjukvård och samhälle. Tobaksrökningens negativa inverkan på förekomsten av cancer och andra vanliga sjukdomar, med åtföljande lidande för de som drabbas, stora resursanspråk i sjukvården, samt förluster för samhället via sjukskrivningar, förtidspensioneringar och förtida död gör att det finns anledning att arbeta mer systematiskt med tobaksprevention. Det finns många exempel som tyder på att insatser för förebyggande av tobaksrökning utgör kostnadseffektiva alternativ.

Text 2: De som utsätts för passiv rökning på restauranger är i första hand personalen. Rätten enligt tobakslagen att inte mot sin vilja utsättas för tobaksrök gäller visserligen i de delar av restaurangen som är renodlade arbetslokaler (t.ex. köket), men i det utrymme där gästerna vistas tar tobakslagens bestämmelser om ” rökfria bord ” över. Gästerna kan också utsättas för passiv rökning, men exponeringen blir i praktiken aldrig så långvarig eller intensiv att den kan medföra ökad risk för allvarlig sjukdom. Däremot kan många gäster drabbas av akuta obehag eller besvär av lindrig art. De som är särskilt känsliga kan dock få svårare besvär.

Text 1: Rökning i offentliga lokaler är redan idag förbjuden enligt tobakslagen men undantag har gjorts för restauranger. Denna lösning har tillkommit mot bakgrund av att många naturligt förknippar rökning med restaurangkulturen. De stora hälsoproblem rökning medför, framförallt problemen med passiv rökning och arbetsmiljön på restauranger, motiverar i och för sig att frågan lyfts fram. Restauratörernas oförmåga att efterfölja hittills gällande bestämmelser gör också att en aktualisering av frågan om ett vidgat rökförbud är befogad. Enligt min mening talar dock fortfarande mycket för att en mera långtgående förbudslagstiftning bör undvikas och att istället restaurangbranschen bör få en möjlighet att själva upptäcka och exploatera, på affärsmässiga grunder, den stora nisch som efterfrågan på en rökfri miljö skapar.

Text 2: Energimyndigheten har tagit initiativ till ett FoU-program kring emissioner och påverkan på luftkvaliteten från förbränning av biobränslen i små förbränningsanläggningar. Vägverket har framhållit att ett av de viktigaste skälen till att reglera fordonens emissioner är att de orsakar ohälsa och att kunskapen inom detta område är bristfällig. Projektet SHAPE visar på en ökad sjuklighet och minskad livslängd på grund av luftföroreningar i Stockholms län. Sambandet mellan utsläpp från transportsektorn och påverkan på människors hälsa uppmärksammades också vid den tredje miljö- och hälsoministerkonferensen inom WHO: s Europaregion som hölls i London i juni 1999. Bl.a. antogs vid mötet en Charter om transporter, miljö och hälsa med fokus på hälsorelaterade frågor inom transportsektorn.