Kausal fråga: Orsak: “befolkningstillväxt”

Text 1: Eftersom fler kvinnor uppbär garantipension bedömer utredningen att förslaget kommer att ha positiva konsekvenser för jämställdheten. En åldrande befolkning medför utmaningar också för företagen. Företagen behöver anpassa sig efter en permanent förändrad åldersstruktur med ökande genomsnittsålder i arbetskraften. Förändringen kommer gradvis och det är lätt att skjuta utmaningarna på framtiden.

Text 2: Produktionsanläggningarna står inför kontinuerliga underhållsbehov till följd av slitage och behov av uppdaterad teknik. Därtill kommer förändrade kapacitetsbehov till följd av demografiska förändringar. Av naturliga skäl kan produktionsanläggningar följas och hanteras på ett enklare sätt än distributionsnät, som ofta ligger svåråtkomliga för inspektion och underhåll under mark. Samtidigt förutsätts ofta att vattenverkens produktion kan fortgå med tillräcklig kapacitet även under perioder av underhåll och förnyelse, vilket ställer stora krav på planering och genomförandefas.

Text 1: Samtidigt är små företag känsligare för generationsskiften än större företag med annan ägarstruktur. Eftersom småföretagandet och särskilt de mycket små företagen (solo- och mikroföretagen) är vanligare på landsbygden än i tätorter, kan problemet bli större på landsbygden. Utflyttningen av unga människor från landsbygden påverkar också befolkningens ålderssammansättning. Enligt uppgifter från Jordbruksverket var medianåldern för jordbrukare år 2003 53 år. Av den majoritet av jordbrukare, som driver sitt företag som enskild firma, var år 2005 över 30 % äldre än 60 år.

Text 2: En generell bild av transportnäringens struktur visar att på vissa delar av marknaden, främst den nationella, är konkurrensen begränsad. På den internationella marknaden är konkurrensen utvecklad och kan förväntas öka, enligt Enarsson & Lindblad. Transporttillväxten leder till ökad konkurrens. Inom vägtransporter och sjöfart torde det vara lättare att etablera nya företag, vilket kan leda till en priskonkurrens som också ” drabbar ” järnvägen om nuvarande företagsstruktur bibehålls. För att lyckas på transportmarknaden krävs utvecklade logistiska koncept och system med strategiska omlastningspunkter (nav, hubar, gateways).

Text 1: 9.1.2 Befolkningsminskning och bostadsmarknad Ett område där befolkningstrenden snabbare ger sig tillkänna är emellertid bostadsmarknaden. Orsaken är att befolkningsförändringar i de flesta fall leder till en förändring av antalet hushåll. När befolkningen minskar så minskar därför bostadsefterfrågan, vilket mer eller mindre direkt leder till fler vakanser och sjunkande huspriser, se figur 9.2., 9, 8

Text 2: Det är också angeläget att kommunernas ansvar för den fysiska planeringen beaktas när sådana beslut fattas. Landskapet är i dag även uppsplittrat i geografiskt avseende. Urbaniseringen har lett till växande stadsmiljöer och utveckling av ny och förtätad infrastruktur, främst i storstadsregionerna. Utvecklingen av kommunikationer och energiförsörjning över hela landet har skapat barriärer som går igenom hela landskapet. Det har förändrat de ekologiska sambanden mellan olika naturområden.

Text 1: De demografiska förändringarna medför stora behov av investeringar i kommunerna. Fler barn skapar behov av förskolor och skolor. Ökningen av antalet äldre leder till ökade investeringsbehov inom äldreomsorgen. Nya bostäder behöver byggas till en växande befolkning. Det finns dessutom stora investeringsbehov inom vatten och avlopp och annan infrastruktur i alla typer av kommuner

Text 2: Resultaten ska tolkas som effekter på lång sikt. I modellen är mängden gods oförändrat före och efter vägskattens införande. I verkligheten kan dock mängden gods öka till följd av tillväxteffekter. Om minskningen i trafikarbete på 4,4 procent sker över tio år betyder det en genomsnittlig minskning per år med ungefär 0,44 procent. Om tillväxten utan vägskatt är i genomsnitt 1 procent per år, leder vägskatten därmed till att tillväxttakten blir ungefär 1 - 0,44 = 0,56 procent per år i stället för en procent, det vill säga ungefär en halverad tillväxttakt.

Text 1: Förändringar i den slutliga energianvändningen kan därför få statsfinansiella konsekvenser. Hur stora dessa konsekvenser blir vid ett mål på 50 procent energieffektivisering beror i huvudsak på två faktorer. För det första beror de på BNP-tillväxten. En lägre BNP-tillväxt innebär att det krävs en kraftigare minskning av mängden tillförd energi för att uppnå målet. Skatteintäkterna från energisektorn minskar då snabbare.

Text 2: Eftersom medellivslängdens utveckling hittills har underskattats har Statistiska centralbyrån i den senaste prognosen valt att låta den fortsätta att öka i avtagande takt under hela perioden fram till år 2050. Detta nya prognostänkande innebär att medellivslängden från år 1998 ökar med drygt fem år för män till i genomsnitt 81,9 år 2050, och med knappt fyra år för kvinnor till 85,8 år 2050. Detta medför att antalet äldre stiger i snabbare takt än i tidigare prognoser. Sannolikheten för att Statistiska centralbyrån ånyo kommer att underskatta antalet äldre bör i den senaste prognosen ha minskat samtidigt som risken för en överskattning har ökat. Samtidigt är osäkerheten kring den framtida medellivslängden mycket stor.

Text 1: Esping-Andersens indelning är alltså omdiskuterad och det finns alternativa indelningar. Trots detta kan denna indelning användas för att göra komparativa analyser när det gäller hur olika välfärds- system påverkar utvecklingen av barnafödandet. Till exempel visar Ferrarini (2003) att Esping-Andersens indelning är relevant när det gäller bland annat effekter på kvinnornas sysselsättningsgrad och möjligheterna att förena arbete och familj. 7.3 Utvecklingen i  EU-länderna och vissa OECD-länder

Text 2: God dricksvattenkvalitet ska alltid uppnås, men befolkningens sammansättning kan ha viss betydelse för de kvantiteter som behövs. Den lokala förekomsten av olika typer av anläggningar, som sjukhus, äldreboenden, förskolor m.m., kan få betydelse för de kvantitativa vattenbehoven. Behoven tilltar i områden med fortgående urbanisering, men kan även påverkas i avfolkningsbygder. Även andra förhållanden kan utmärka glesbygdens försörjningssystem. I mindre samhällen och glesbygd kan ledningsnätens längd räknat per person vara cirka 30 gånger större än i storstäderna.

Text 1: Det är också angeläget att kommunernas ansvar för den fysiska planeringen beaktas när sådana beslut fattas. Landskapet är i dag även uppsplittrat i geografiskt avseende. Urbaniseringen har lett till växande stadsmiljöer och utveckling av ny och förtätad infrastruktur, främst i storstadsregionerna. Utvecklingen av kommunikationer och energiförsörjning över hela landet har skapat barriärer som går igenom hela landskapet. Det har förändrat de ekologiska sambanden mellan olika naturområden.

Text 2: Produktionsanläggningarna står inför kontinuerliga underhållsbehov till följd av slitage och behov av uppdaterad teknik. Därtill kommer förändrade kapacitetsbehov till följd av demografiska förändringar. Av naturliga skäl kan produktionsanläggningar följas och hanteras på ett enklare sätt än distributionsnät, som ofta ligger svåråtkomliga för inspektion och underhåll under mark. Samtidigt förutsätts ofta att vattenverkens produktion kan fortgå med tillräcklig kapacitet även under perioder av underhåll och förnyelse, vilket ställer stora krav på planering och genomförandefas.

Text 1: Men gleshet kan också vara en tillgång som ger starka sociala strukturer eller mer direkt som miljö för upplevelseindustrin eller vid lokalisering av till exempel rymdforskning och biltestning. Landsbygdens sociala och ekonomiska strukturer uppfattas ofta som problem i samhällsbyggandet. Den fortgående urbaniseringen medför en förstärkning av urbana perspektiv. Kunskapen om människans livsvillkor i urbana miljöer blir normerande och landsbygden riskerar att framstå som en restprodukt vars möjligheter och långsiktiga resurser blir osynliga. Det finns dock starka motiv för att se landsbygden som en livsavgörande miljö.

Text 2: C.2.5. Effekter av ändrad tätortsstruktur (= ruta  i i modellen) Ökade investeringar (och fler invånare) påverkar den fysiska tätortsstrukturen i regionen. Detta kan ha betydelse för krav på kommunal service och på kostnadsutjämningssystemet mellan de svenska kommunerna. Som framgår av Tablå C3  så är det flera geografiska indikatorer som påverkar kostnadsutjämningen mellan de svenska kommunerna.

Text 1: Förändringar i den slutliga energianvändningen kan därför få statsfinansiella konsekvenser. Hur stora dessa konsekvenser blir vid ett mål på 50 procent energieffektivisering beror i huvudsak på två faktorer. För det första beror de på BNP-tillväxten. En lägre BNP-tillväxt innebär att det krävs en kraftigare minskning av mängden tillförd energi för att uppnå målet. Skatteintäkterna från energisektorn minskar då snabbare.

Text 2: Panelen koncentrerar sig på den tekniska utvecklingen, men med utblickar till övriga samhället. Energiframsyn utgår från att den ekonomiska utvecklingen blir gynnsam. Detta antas av långsiktspanelen i sin tur medföra ökat välstånd, ökad konsumtion och eventuellt ökat resande. Samtidigt ökar befolkningen måttligt och det sker en koncentration av befolkningen till tillväxtregioner i Europa, liksom en fortsatt urbanisering i Sverige. Energianvändningen (per capita) kan minska tack vare effektiviseringar inom alla sektorer (bostäder, industri och transporter).

Text 1: Exploatering innebär att mark bebyggs och ibland även att vattenområden påverkas. Bebyggelsemönstret i regionen påverkas långsiktigt av transportsystemens struktur. Bilanvändningen förutsätts öka i alla scenarier. Tillgängligheten i regionens olika delar har beräknats.

Text 2: De demografiska förändringarna medför stora behov av investeringar i kommunerna. Fler barn skapar behov av förskolor och skolor. Ökningen av antalet äldre leder till ökade investeringsbehov inom äldreomsorgen. Nya bostäder behöver byggas till en växande befolkning. Det finns dessutom stora investeringsbehov inom vatten och avlopp och annan infrastruktur i alla typer av kommuner

Text 1: Som sammanfattande resultat (inte minst av successivt allt bättre utbildning och arbetsmarknad) kan följande punkter noteras: N  Ökad skattekraft i den svenska delen av regionen medför kommunalekonomiska fördelar för främst alla svenska kommuner och till en liten del regionens kommuner. N  Ökad befolkning i den svenska delen av regionen medför kommunalekonomiska fördelar för de svenska kommunerna i regionen med hänsyn till effekterna av det kommunala inkomstutjämningssystemet. Om invånarna annars hade bott i andra svenska kommuner, så är det motsvarande nackdel för dessa. En ökad befolkning i regionen ställer dock krav på kommunal service, som om den inte är utbyggd kan kosta mer än vad de ökade skatteinkomsterna ger, vilket är en nackdel.

Text 2: Detta är ett resultat både av den medicinska och medicintekniska utvecklingen och av besparingar. Utökningen av antalet platser i särskilda boendeformer har till viss del kompenserat detta. Men utvecklingen har medfört att behovet av omsorg i det ordinära boendet har ökat. I kommunernas äldreomsorg har samtidigt insatserna till de mest hjälpbehövande prioriterats. Möjligheterna för äldre att få hjälp med serviceinsatser (städning, tvätt, mattlagning, inköp, etc.) har minskat.

Text 1: Storstadsregionernas tillväxt förutsätter effektiva och hållbara trafiksystem och förtätning som ger attraktiva städer och dynamiska arbetsmarknadsregioner för människor och företag Sveriges tre storstadsregioner växer kraftigt, vilket bidrar till hela Sveriges tillväxt. För att denna utveckling ska kunna fortsätta på lång sikt krävs infrastruktur som ger hög tillgänglighet och fler bostäder som gör det möjligt för människor att flytta till och inom respektive region, som i sin tur möjliggör för företag och andra arbetsgivare att rekrytera. Satsningar på infrastrukturen och ett ökat bostadsbyggande bör planeras och genomföras på ett sätt som ger täta och resurseffektiva städer som bidrar till att stärka de lokala och regionala arbetsmarknaderna i respektive län.

Text 2: Transportsystemen i landets tre storstäder behandlades emellertid inte i propositionen. Nya tioåriga investeringsplaner för infrastrukturen har beslutats under våren och sommaren 1998. Den ekonomiska tillväxten och en fortgående urbanisering har bidragit till en betydande trafikökning i landets större städer och inte minst i Stockholmsregionen. Stockholmsregionen som tillväxtmotor Stockholmsregionen fungerar i dag ofta som första etableringsplats i Sverige för nya näringar och företag.

Text 1: De demografiska förändringarna medför stora behov av investeringar i kommunerna. Fler barn skapar behov av förskolor och skolor. Ökningen av antalet äldre leder till ökade investeringsbehov inom äldreomsorgen. Nya bostäder behöver byggas till en växande befolkning. Det finns dessutom stora investeringsbehov inom vatten och avlopp och annan infrastruktur i alla typer av kommuner

Text 2: Landsbygden kännetecknas av gleshet och avstånd och uppfattas därför ofta som missgynnad i dessa avseenden. Färre företag och organisationer inom räckhåll kan ge sämre möjligheter att bygga upp de lärande lokala system som klustertänkandet är baserat på. I landsbygdsområden kan inte ens en ” förstorad ” region alltid ge ett befolkningsunderlag som kan bidra till en dynamisk utveckling. Teknisk utveckling mot bättre kommunikationer kan emellertid göra att närområdets befolkningsstorlek inte blir avgörande. Ett större rum blir tillgängligt genom ökade möjligheter att resa och arbetspendla men också genom relationer som byggs upp med hjälp av Internet, media osv. Tidsavstånden krymper och ekonomiska och sociala relationer blir allt mindre lokalt bundna.

Text 1: Minskad efterfrågan är en förutsättning för att skatten ska leda till minskad konsumtion av varan. "Om priselasticiteten är positiv gäller det motsatta förhållandet; en prisförändring leder till att efterfrågan ökar. Priselasticiteten beräknas genom att mäta hur mycket användningen eller produktionen av artikeln minskar om priset på artikeln ökar som en följd av exempelvis en skatt. Om en vara har en priselasticitet på -1 innebär det att om priset höjs med 1 procent så skulle efterfrågan på varan minska med 1 procent och om priset höjs med 10 procent så skulle efterfrågan minska med 10 procent.

Text 2: Landsbygden kännetecknas av gleshet och avstånd och uppfattas därför ofta som missgynnad i dessa avseenden. Färre företag och organisationer inom räckhåll kan ge sämre möjligheter att bygga upp de lärande lokala system som klustertänkandet är baserat på. I landsbygdsområden kan inte ens en ” förstorad ” region alltid ge ett befolkningsunderlag som kan bidra till en dynamisk utveckling. Teknisk utveckling mot bättre kommunikationer kan emellertid göra att närområdets befolkningsstorlek inte blir avgörande. Ett större rum blir tillgängligt genom ökade möjligheter att resa och arbetspendla men också genom relationer som byggs upp med hjälp av Internet, media osv. Tidsavstånden krymper och ekonomiska och sociala relationer blir allt mindre lokalt bundna.

Text 1: I slutfasen av kommitténs arbete tillkallade regeringen en särskild utredare för att utvärdera statens stöd till de allmänna samlingslokalerna, som dittills hade betraktats som en försöksverksamhet. Enligt direktiven hade folkbildningsrörelsens och ungdomsverksamhetens ökade behov medfört en ökad efterfrågan på samlingslokaler efter kriget. Även inflyttningen till tätorterna hade medfört ett ökat behov av samlingslokaler i de nya bostadsområdena. Dessutom behövde de äldre föreningshusen renoveras. Byggnadskostnadsstegringen hade kullkastat tidigare kalkyler och gjort ökade insatser av allmänna medel nödvändiga.

Text 2: Förändringar i den slutliga energianvändningen kan därför få statsfinansiella konsekvenser. Hur stora dessa konsekvenser blir vid ett mål på 50 procent energieffektivisering beror i huvudsak på två faktorer. För det första beror de på BNP-tillväxten. En lägre BNP-tillväxt innebär att det krävs en kraftigare minskning av mängden tillförd energi för att uppnå målet. Skatteintäkterna från energisektorn minskar då snabbare.

Text 1: Den stadsnära landsbygden kan skapa tjänster som kräver nära kontakt, medan hushållsnära tjänster (” low tech ”) styr strukturen i glesbygd. Frågan om regionförstoring togs upp i detta sammanhang. Kan större regioner medföra att större områden än i dag blir stadsnära landsbygd? Är det i så fall en lösning, eller gör den nya ekonomin landsbygden stadsoberoende? Förhindrar exempelvis call-centres att en ort säckar ihop, skapar de nya jobb eller drar de rentav till sig andra jobb?

Text 2: God dricksvattenkvalitet ska alltid uppnås, men befolkningens sammansättning kan ha viss betydelse för de kvantiteter som behövs. Den lokala förekomsten av olika typer av anläggningar, som sjukhus, äldreboenden, förskolor m.m., kan få betydelse för de kvantitativa vattenbehoven. Behoven tilltar i områden med fortgående urbanisering, men kan även påverkas i avfolkningsbygder. Även andra förhållanden kan utmärka glesbygdens försörjningssystem. I mindre samhällen och glesbygd kan ledningsnätens längd räknat per person vara cirka 30 gånger större än i storstäderna.

Text 1: Eftersom fler kvinnor uppbär garantipension bedömer utredningen att förslaget kommer att ha positiva konsekvenser för jämställdheten. En åldrande befolkning medför utmaningar också för företagen. Företagen behöver anpassa sig efter en permanent förändrad åldersstruktur med ökande genomsnittsålder i arbetskraften. Förändringen kommer gradvis och det är lätt att skjuta utmaningarna på framtiden.

Text 2: Företag som producerar varor som kräver relativt stora insatser av lågutbildad arbetskraft kan också finna det lönsamt att flytta produktionen allteftersom priserna på arbetskraft förändras i olika regioner. När reallönerna stiger i en region, som har stark tillväxt, kommer denna typ av företag att så småningom flytta produktionen till andra regioner. Samtidigt blir regionen med stark tillväxt en större marknad, vilket medför att den samtidigt drar till sig mer av marknadsorienterade direktinvesteringar. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att teorin om kapitalrörelser och teorin om direktinvesteringar skiljer sig åt. Direktinvesteringar utgör visserligen en viktig kanal för kapitalrörelser, men de har även andra konsekvenser utöver att flytta kapital mellan länder.

Text 1: Även om många skolor fått godkännande att bedriva undervisning i årskurserna 1–6, har dessa vanligtvis börjat verksamheten med undervisning för elever i de första årskurserna. Bidragen för de lägre årskurserna är av förklarliga skäl inte lika stora som för de högre årskurserna. Under årens lopp expanderar skolorna, vilket medför att den totala bidragsnivån höjs. Vi kan märka att många av de skolor som från början startade med årskurserna 1–3 nu också har undervisning upp till och med årskurs 6 eller till och med årskurs 9. På detta sätt höjs det totala bidraget i förhållande till tidigare år.

Text 2: Det finns även studier som tyder på att sjukfrånvaro hos föräldrar har betydelse för deras barns sjukfrånvaro som vuxna. Vid sidan av hälsoskillnader mellan olika socioekonomiska grupper finns även skillnader som kan kopplas till exempelvis kön, funktionsnedsättning och etnisk tillhörighet (se vidare under uppdraget). Samhällsförändringar som t.ex. en ökande migration, urbanisering och en åldrande befolkning medför också särskilda utmaningar i arbetet med att nå en jämlik hälsa i befolkningen. Hälsoklyftorna hänger nära samman med människors position i samhället och möjligheter till delaktighet och inflytande, vilket bl.a. påverkas av utbildnings- och inkomstnivå samt anknytning till arbetsmarknaden. Det finns också ett nära samband mellan hälsa och välfärd eftersom goda levnadsförhållanden och livsvillkor är förutsättningar för en god folkhälsa.

Text 1: Eftersom medellivslängdens utveckling hittills har underskattats har Statistiska centralbyrån i den senaste prognosen valt att låta den fortsätta att öka i avtagande takt under hela perioden fram till år 2050. Detta nya prognostänkande innebär att medellivslängden från år 1998 ökar med drygt fem år för män till i genomsnitt 81,9 år 2050, och med knappt fyra år för kvinnor till 85,8 år 2050. Detta medför att antalet äldre stiger i snabbare takt än i tidigare prognoser. Sannolikheten för att Statistiska centralbyrån ånyo kommer att underskatta antalet äldre bör i den senaste prognosen ha minskat samtidigt som risken för en överskattning har ökat. Samtidigt är osäkerheten kring den framtida medellivslängden mycket stor.

Text 2: De senaste decennierna har det skett stora förändringar i omvärlden som ändrat förutsättningarna för att bedriva polisverksamhet. Sveriges befolkning har ökat, och tendensen har samtidigt varit att små kommuner och landsbygdsområden blivit glesare befolkade medan befolkningen i de större städerna har ökat. Ökad befolkning leder vanligtvis till fler anmälda brott. Ungdomsåren är den generellt mest brottsaktiva perioden. Befolkningsstorleken och ungdomskullarnas storlek påverkar alltså den rapporterade brottsligheten och därmed också polisens uppgift.

Text 1: I detta kapitel görs en sammanfattande bedömning av de konsekvenser som förslagen medför. För att kommunerna ska kunna möta samhällsutvecklingen krävs att de har en kapacitet som står i proportion till de uppgifter som ska utföras och till den service och välfärd som invånarna har rätt till. Kommunerna ställs dock inför stora utmaningar, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den snabba urbaniseringstakten. Därtill ökar polariseringen mellan olika kommuner avseende exempelvis befolkning, kompetens och ekonomiska förutsättningar. Kommunutredningen har därför fått i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar.

Text 2: AMS har utrett tendenser på den svenska arbetsmarknaden inom bygg- och anläggningssektorn, samt sannolika konsekvenser på längre sikt om inte lämpliga åtgärder vidtas. AMS antar att bostadsbyggandet kommer att öka efter flera år med mycket låg byggnation. Detta beräknas medföra att rekryteringsbehoven inom bygg- och anläggningssektorn ökar. Inledningsvis råder en tämligen god tillgång på arbetssökande. På sikt finns emellertid en risk för att tillgången på arbetskraft krymper inom de mest efterfrågade yrkesgrupperna.