Kausal fråga: Orsak: “utbildningsnivå”

Text 1: Utbildningen anses värdefull om den ökar tillgången på värdefull yrkesskicklighet inom ett yrke som det finns ett nationellt behov av och om den leder till ett arbete, kompetensutvecklar eller förbereder för studier. Utbildningen anses som särskilt värdefull om den ger en särskilt kvalificerad kompetens inom ett yrkesområde och tillgodoser behov inom smala yrkesområden eller leder fram till udda yrken. Utbildningen anses även som särskilt värdefull om den bidrar till att bevara traditionell yrkeskunskap, till att bevara det svenska kulturarvet eller till att utveckla en ny kunskap inom ett framtidsyrke. Kompletterande utbildning ges inom områdena:

Text 2: s delvis låga status? Utredningen identifierar ett antal troliga skäl. Givetvis påverkar en utbildnings resultat synen på utbildningen. I statistiska uppföljningar framstår utbildningen som föga framgångsrik. Utvärderingar har också pekat på brister när det gäller individualisering, lärarkompetens och på en alltför forminriktad undervisning.

Text 1: Utgiftsminskning till följd av utbildning Direkta utgifter i samband med utbildningen Inkomstminskning till följd av utbildning Statsfinansiell nettoeffekt Minustecknet innebär en finansiell nettokostnad för den tid som utbildningsåtgärden pågår.

Text 2: Utbildningen anses värdefull om den ökar tillgången på värdefull yrkesskicklighet inom ett yrke som det finns ett nationellt behov av och om den leder till ett arbete, kompetensutvecklar eller förbereder för studier. Utbildningen anses som särskilt värdefull om den ger en särskilt kvalificerad kompetens inom ett yrkesområde och tillgodoser behov inom smala yrkesområden eller leder fram till udda yrken. Utbildningen anses även som särskilt värdefull om den bidrar till att bevara traditionell yrkeskunskap, till att bevara det svenska kulturarvet eller till att utveckla en ny kunskap inom ett framtidsyrke. Kompletterande utbildning ges inom områdena:

Text 1: Den andra kolumnen i tabell 8.4 behandlar fallet att personen utbildar sig vid 49 och erhåller en utbildningspremie men slutar arbeta vid 61. Pensionen skulle då uppgå till 281 470 kr vid 65 och nuvärdet till 89,3 procent av basfallets nuvärde. Kostnaderna för ett utbildningsval som inte leder till fler år i arbete har således ökat. Detta ökar personens incitament att välja en utbildning som stärker den egna ställningen på arbetsmarknaden, vilket i sin tur ökar sannolikheten för att det livslånga lärandet ska ha positiva samhälls- Bilaga 5 till LU 2003/04 Ekonomiska drivkrafter i pensionssystemet ekonomiska effekter.

Text 2: I siffrorna inkluderas även forskarutbildade, vars andel är ca 1 procent av befolkningen. En ökad andel av befolkningen i utbildning Den ökade utbildningsnivån i befolkningen är givetvis ett resultat av ett ökat studiedeltagande. Av diagram 3.1 framgår att det totala studiedeltagandet i de vanligaste studieformerna ökade successivt under åren 1993–1998, men att det därefter har minskat något. Höstterminen 2001 deltog omkring 890 000 personer i åldrarna 16 – 64 år i någon av de vanligaste studieformerna.

Text 1: De flesta sökande ser dock, enligt biträdenas bedömning, familjen som en helhet och efterlyser därför inte resonemang särskilt om barnens skäl för ansökan. Sökandena uppfattar i stället besluten som en samlad bedömning av hela familjens situation. Utbildningsnivån hos sökande med barn kan påverka hur de ser på barnens situation. Sökande med högre utbildning har generellt mer åsikter om hur barnperspektivet behandlas i Migrationsverkets beslut än vad sökande med lägre utbildningsnivå har. I enstaka fall framför sökande med barn att de anser att besluten inte behandlar vad det för barnet skulle innebära att flytta från landet och ryckas upp från ett sammanhang som barnet anpassat sig till.

Text 2: Det skiljer sig från faktisk arbetstid som exkluderar frånvaron under veckan. Frånvaron varierar mycket över tid och mellan grupper. Detta påverkar naturligtvis arbetsinkomsten i gruppen. Den största delen av frånvaron är dock till följd av semester och helgdagar som för de flesta löntagare inte innebär inkomstbortfall. * Avser åldersgruppen 25–64 år.

Text 1: Det är möjligt att få en gymnasieexamen utfärdad på komvux. Det utfärdas både gymnasieexamen samt slutbetyg enligt tidigare gällande läroplan och betygssystem. Detta beror på att förhållandevis många komvuxelever har gått sin utbildning inom den förra gymnasieskolan. Sammanlagt utfärdades drygt 4 200 examina eller slutbetyg under 2018, en ökning med ungefär 400 sedan 2012. Detta motsvarar cirka 2 procent av eleverna.

Text 2: s delvis låga status? Utredningen identifierar ett antal troliga skäl. Givetvis påverkar en utbildnings resultat synen på utbildningen. I statistiska uppföljningar framstår utbildningen som föga framgångsrik. Utvärderingar har också pekat på brister när det gäller individualisering, lärarkompetens och på en alltför forminriktad undervisning.

Text 1: Den senare är i sin tur i storleksordningen 1/10 av motsvarande koe¢cient i ekvationen för Investeringsvaruindustrin. De utbildningsutgifter per anställd och år som framkommer här 4,000 kr för gymnasieutbildade och 6,800 för de med eftergymnasial utbildning verkar något låga, men inte orimliga. Viktigt att notera är att, återigen, visar det sig att utbildningsutgifternas nivå inte påverkas av antalet anställda med högst grundskoleutbildning. Likartat resultat erhålles för tjänsteföretagen år 1999: utb:

Text 2: Skatteintäkterna ökar, eftersom produktiviteten i företagen ökar. Det är rimligt att anta att lönerna ökar för dem som har deltagit i utbildningar. Systemet leder till ökad efterfrågan på kompetensinsatser. Aktiviteterna i utbildningssektorn ökar och skapar ett bredare underlag för beskattning. Efterfrågan på arbetsmarknadsutbildningar och kostnaderna för arbetsmarknadsinsatser minskar genom att människors arbetslöshetsperioder försvinner eller förkortas.

Text 1: Vårt datamaterial består av ett urval från en population av sysselsatta i Sverige i åldersintervallet 16-65 år. År 1990 bestod denna population av cirka 4,4 miljoner individer och fram till 1995 hade den minskat till att omfatta ungefär 3,7 miljoner individer. Under de senaste åren har man också blivit alltmer intresserad av om effekten av utbildning på lönens storlek uppskattas fel på grund av att individer med stor talang för att tjäna pengar systematisk väljer att utbilda sig längre. Om så är fallet så är de uppskattade utbildningslönepremierna här (och i texten refererade studier) överskattade. För en diskussion om detta se Palme (1997).

Text 2: • stödja utformningen av svensk försvars- och säkerhetspolitik samt utformningen och utvecklingen av samhällets krisberedskap genom att bedriva kvalitativ och relevant verksamhet som underlag för regeringens arbete, • för regeringens behov bedriva säkerhetspolitisk forskning, forskning och strategisk analys, forskning inom det folkrättsliga området, statsvetenskaplig forskning med inriktning mot krishantering och internationell samverkan, forskning med inriktning mot fredsfrämjande verksamhet samt forskning om försvarspolitik, • anordna utbildning som leder till officersexamen, • på uppdrag av Försvarsmakten utbilda personal för att därigenom bidra till att det militära försvarets kompetensbehov inom ramen för högskolans kompetensområden tillgodoses, samt • bidra till kunskaps- och metodutveckling samt utvecklande av relevanta utbildningar och utbildningsinslag rörande säkerhetssektorreformer (SSR).

Text 1: I beslutet framgår uttryckligen att överklagandenämnden endast prövar om barnet har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av EU-rätten. Nämnden var inte behörig att pröva ansökan om utbildning på någon annan grund. EU-migranter kan ha rätt till utbildning till följd av EU-rätten. Det gäller bl.a. om de har rätt att vistas i landet eller är barn till arbetstagare i landet. Se särskilt artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning nr 492/2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom konventionen.

Text 2: Norge Vidaregående oppläring, dvs. all kompetensgivande undervisning mellan grundskola och högre utbildning, garanterar alla norska ungdomar mellan 16 och 19 år en plats. Utbildningen kan leda fram till studiekompetanse, yrkeskompetense eller delkompetense. Norge har sedan 1976 en enhetlig gymnasieskola, som samordnar allmänutbildning och gymnasieutbildning. Utbildningarna genomförs ofta parallellt vid samma skola, och ska ge likvärdig status till praktisk och teoretisk utbildning.

Text 1: Jag ser därför inget skäl för att hel- eller delägda kommunala bolag inte ska kunna driva formell vuxenutbildning. Frivux medför en ny rollfördelning inom den formella vuxenutbildningen. En ny aktör i form av fristående utbildningsanordnare innebär att den tidigare rollfördelningen där stat och kommun var de två huvudintressenterna, nu kompletteras med en tredje intressent. Ett antal initiativ i form av uttalanden från och utredningar initierade av regeringen pekar också på att rollfördelningarna inom den allmänna sfären, främst mellan stat och kommun, bör klargöras.

Text 2: • föreslå åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan, • kartlägga hur övergången mellan gymnasieskolan och högskolan fungerar samt redovisa vilka faktorer som påverkar övergången, • analysera hur en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan påverkar genomströmningen, • med utgångspunkt i kartläggningen och analysen i de två närmast föregående punkterna bedöma om det finns skäl att vidta åtgärder inom studiemedelssystemet för att underlätta en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan och i så fall lämna förslag till lämpliga åtgärder, och • lämna nödvändiga författningsförslag.

Text 1: Högst förtroende återfinns i åldersgruppen 30–49 år. Det föreligger inga stora skillnader i förtroende mellan kvinnor och män. Undersökningen visar att utbildningsnivå tenderar att påverka graden av förtroende. Ju högre utbildning, desto högre förtroende gäller generellt. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med ursprung utanför Sverige och bland personer med annat hemspråk än svenska.

Text 2: Skatteintäkterna ökar, eftersom produktiviteten i företagen ökar. Det är rimligt att anta att lönerna ökar för dem som har deltagit i utbildningar. Systemet leder till ökad efterfrågan på kompetensinsatser. Aktiviteterna i utbildningssektorn ökar och skapar ett bredare underlag för beskattning. Efterfrågan på arbetsmarknadsutbildningar och kostnaderna för arbetsmarknadsinsatser minskar genom att människors arbetslöshetsperioder försvinner eller förkortas.

Text 1: Fribeloppsgränsen i studiemedelssystemet har höjts vid flera tillfällen de senaste åren, 2001 i samband med studiemedelsreformen samt därefter 2011 och 2014, se avsnitten 6.6.2 och 6.6.3. Höjningarna har lett till att en något högre andel av de studerande med studiemedel har valt att arbeta vid sidan av studierna och att de höjde sina inkomster mer än genomsnittligt. Arbete medför genomsnittligt lägre studieresultat om det är av viss omfattning. Läs mer om positiva och negativa effekter av arbete i avsnitten 4.6.11 och 6.5.

Text 2: Exempelvis hade cirka 15 procent av befolkningen högst förgymnasial utbildning 2008. Samma år hade drygt 20 procent av de arbetslösa samma utbildningsnivå och bland de långtidsarbetslösa var andelen så hög som 26 procent. En hög andel boende med låg utbildningsnivå kan därför leda till problem på den lokala arbetsmarknaden. Utredningen föreslår därför att även denna aspekt tas med som ett kriterium för att ett område ska bli nystartszon. Det finns olika sätt att definiera låg utbildningsnivå.

Text 1: Effekterna är dock komplicerade och ibland oväntade. Det förhöjda jobbskatteavdraget som utformats för att stimulera ett längre arbetsliv ger högre inkomster vid arbete efter 65 år men sänker samtidigt ersättningsgraden när man pensioneras. En högre pensionsuttagsålder medför en något högre andel med låg ekonomisk standard. Orsaken är att inkomsterna för dem med låga pensioner påverkas marginellt, medan medianinkomsten ökar när fler arbetar. Simuleringarna pekar slutligen på att regelsystemens utformning, både allmänna och avtalade pensioner, både sociala transfereringar och skatter, har en större betydelse för hur den ekonomiska standarden utvecklas för kommande generationer av pensionärer än en förlängning av arbetslivet med något eller några år.

Text 2: Ibland måste anpassning göras. Behovet av utbildning av användarna blir nödvändigt men det skiljer sig inte i omfattning från motsvarande situation med en proprietär programvara. Kan leda till ökade krav på egen kompetens. Kan vara svårt att hitta rätt produkt de egna behoven. Kan leda till interoperabilitetsproblem med proprietära program.

Text 1: Exempelvis hade cirka 15 procent av befolkningen högst förgymnasial utbildning 2008. Samma år hade drygt 20 procent av de arbetslösa samma utbildningsnivå och bland de långtidsarbetslösa var andelen så hög som 26 procent. En hög andel boende med låg utbildningsnivå kan därför leda till problem på den lokala arbetsmarknaden. Utredningen föreslår därför att även denna aspekt tas med som ett kriterium för att ett område ska bli nystartszon. Det finns olika sätt att definiera låg utbildningsnivå.

Text 2: • föreslå åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan, • kartlägga hur övergången mellan gymnasieskolan och högskolan fungerar samt redovisa vilka faktorer som påverkar övergången, • analysera hur en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan påverkar genomströmningen, • med utgångspunkt i kartläggningen och analysen i de två närmast föregående punkterna bedöma om det finns skäl att vidta åtgärder inom studiemedelssystemet för att underlätta en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan och i så fall lämna förslag till lämpliga åtgärder, och • lämna nödvändiga författningsförslag.

Text 1: Ibland måste anpassning göras. Behovet av utbildning av användarna blir nödvändigt men det skiljer sig inte i omfattning från motsvarande situation med en proprietär programvara. Kan leda till ökade krav på egen kompetens. Kan vara svårt att hitta rätt produkt de egna behoven. Kan leda till interoperabilitetsproblem med proprietära program.

Text 2: Gemensamt för de olika fallen är att den förväntade avkastningen av vidareutbildning eller omskolning är låg. Mest anmärkningsvärt är att den totala avkastningen av en utbildningsinvestering som resulterar i sammanlagt tre år mer i arbete är negativ i samtliga tre fall om inte utbildningen också leder till högre lön. Att utbildningssatsningen i flertalet fall leder till en lägre pension utgör en viktig orsak till det. Med undantag för fallet med låg inkomst kommer pensionen att vara högre om personen väljer att inte vidareutbilda eller omskola sig och slutar vid 61 än om personen genomför utbildningsinvesteringen och arbetar kvar till 65, och det även om utbildningen resulterar i högre lön. Dessutom är riskerna som är förknippade med en utbildningssatsning av detta slag stora vilket framgår av att både pensionen och det diskonterade nuvärdet är klart lägst i de fall då individen trots genomgången utbildning inte kan arbeta längre än till 61.

Text 1: Ibland måste anpassning göras. Behovet av utbildning av användarna blir nödvändigt men det skiljer sig inte i omfattning från motsvarande situation med en proprietär programvara. Kan leda till ökade krav på egen kompetens. Kan vara svårt att hitta rätt produkt de egna behoven. Kan leda till interoperabilitetsproblem med proprietära program.

Text 2: Exempelvis hade cirka 15 procent av befolkningen högst förgymnasial utbildning 2008. Samma år hade drygt 20 procent av de arbetslösa samma utbildningsnivå och bland de långtidsarbetslösa var andelen så hög som 26 procent. En hög andel boende med låg utbildningsnivå kan därför leda till problem på den lokala arbetsmarknaden. Utredningen föreslår därför att även denna aspekt tas med som ett kriterium för att ett område ska bli nystartszon. Det finns olika sätt att definiera låg utbildningsnivå.

Text 1: Andelen med enbart förgymnasialt utbildade föräldrar eller kortare gymnasialt utbildade föräldrar är större för  KY-nybörjarna än för högskolenybörjarna, 50 resp. 40 procent. Högskolenybörjarna, som grupp, har mer välutbildade föräldrar än KY-nybörjarna, 29 resp. 18 procent har en längre eftergymnasial utbildning. En faktor som påverkar jämförelsen är att högskolans nybörjare är yngre än KY-nybörjare. De yngre årskullarna har mer välutbildade föräldrar än de äldre. Stora förändringar i föräldragenerationens utbildningsnivå har ägt rum på kort tid.

Text 2: Detta gör att arbetsmiljön blir alltmer abstrakt och arbetstagaren får i större utsträckning oklart definierade och förändrade arbetsuppgifter. Krav ställs på att arbetstagaren själv ska definiera sina arbetsuppgifter, ta till sig de nya yrkeskunskaper som krävs för nya arbetsuppgifter och flexibelt anpassa sig till nya arbetsmiljöer. Eliasson menar att utbildning inriktad på svåra akademiska ämnen bidrar till individens förmåga att klara dessa krav. Det skulle tala för att även yrkesutbildningar ska innehålla teoretiska ämnen som i sin tur bidrar till individens förmåga att lära nytt under sitt arbetsliv. Skolverket (2005) har utvärderat gymnasieskolan utifrån mottagarnas perspektiv, dvs. utifrån omdömen från arbetsgivare respektive lärare på högskolan.

Text 1: Exempelvis hade cirka 15 procent av befolkningen högst förgymnasial utbildning 2008. Samma år hade drygt 20 procent av de arbetslösa samma utbildningsnivå och bland de långtidsarbetslösa var andelen så hög som 26 procent. En hög andel boende med låg utbildningsnivå kan därför leda till problem på den lokala arbetsmarknaden. Utredningen föreslår därför att även denna aspekt tas med som ett kriterium för att ett område ska bli nystartszon. Det finns olika sätt att definiera låg utbildningsnivå.

Text 2: De flesta sökande ser dock, enligt biträdenas bedömning, familjen som en helhet och efterlyser därför inte resonemang särskilt om barnens skäl för ansökan. Sökandena uppfattar i stället besluten som en samlad bedömning av hela familjens situation. Utbildningsnivån hos sökande med barn kan påverka hur de ser på barnens situation. Sökande med högre utbildning har generellt mer åsikter om hur barnperspektivet behandlas i Migrationsverkets beslut än vad sökande med lägre utbildningsnivå har. I enstaka fall framför sökande med barn att de anser att besluten inte behandlar vad det för barnet skulle innebära att flytta från landet och ryckas upp från ett sammanhang som barnet anpassat sig till.

Text 1: I siffrorna inkluderas även forskarutbildade, vars andel är ca 1 procent av befolkningen. En ökad andel av befolkningen i utbildning Den ökade utbildningsnivån i befolkningen är givetvis ett resultat av ett ökat studiedeltagande. Av diagram 3.1 framgår att det totala studiedeltagandet i de vanligaste studieformerna ökade successivt under åren 1993–1998, men att det därefter har minskat något. Höstterminen 2001 deltog omkring 890 000 personer i åldrarna 16 – 64 år i någon av de vanligaste studieformerna.

Text 2: Färre elever ansågs leda till kraftigt ökade kostnader jämfört med en helklass på 30 elever, vilket kunde leda till att utbildningen inte ens startades. Yrkesprogrammen är särskilt utsatta när elevunderlaget minskar Undervisning i yrkesämnen bedrivs alltså ofta i mindre grupper, vilket bidrar till yrkesprogrammens högre kostnad. Det innebär också att kostnaden per elev i ännu högre grad ökar om skolan inte lyckas fylla sina platser. Yrkesprogrammen är särskild sårbara när elevunderlaget är litet och när elevantalet minskar.

Text 1: Detta gör att arbetsmiljön blir alltmer abstrakt och arbetstagaren får i större utsträckning oklart definierade och förändrade arbetsuppgifter. Krav ställs på att arbetstagaren själv ska definiera sina arbetsuppgifter, ta till sig de nya yrkeskunskaper som krävs för nya arbetsuppgifter och flexibelt anpassa sig till nya arbetsmiljöer. Eliasson menar att utbildning inriktad på svåra akademiska ämnen bidrar till individens förmåga att klara dessa krav. Det skulle tala för att även yrkesutbildningar ska innehålla teoretiska ämnen som i sin tur bidrar till individens förmåga att lära nytt under sitt arbetsliv. Skolverket (2005) har utvärderat gymnasieskolan utifrån mottagarnas perspektiv, dvs. utifrån omdömen från arbetsgivare respektive lärare på högskolan.

Text 2: I beslutet framgår uttryckligen att överklagandenämnden endast prövar om barnet har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av EU-rätten. Nämnden var inte behörig att pröva ansökan om utbildning på någon annan grund. EU-migranter kan ha rätt till utbildning till följd av EU-rätten. Det gäller bl.a. om de har rätt att vistas i landet eller är barn till arbetstagare i landet. Se särskilt artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning nr 492/2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom konventionen.

Text 1: Nybörjarna inom dessa områden är i genomsnitt betydligt äldre än inom andra områden. Det gäller även internationellt, men i många länder ligger utbildningar inom dessa områden utanför högskolesektorn. Detta påverkar examensåldern i Sverige så att den framstår som högre än i andra länder. För det andra har Bolognaanpassningen av utbildningsstrukturen gjorts på olika sätt i olika länder. I en del länder har all utbildning, även långa yrkesprogram, inordnats i Bologna-strukturen vilket innebär att man tar en första examen efter tre år och en andra examen efter ytterligare två år.

Text 2: • föreslå åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan, • kartlägga hur övergången mellan gymnasieskolan och högskolan fungerar samt redovisa vilka faktorer som påverkar övergången, • analysera hur en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan påverkar genomströmningen, • med utgångspunkt i kartläggningen och analysen i de två närmast föregående punkterna bedöma om det finns skäl att vidta åtgärder inom studiemedelssystemet för att underlätta en tidig övergång från gymnasieskolan till högskolan och i så fall lämna förslag till lämpliga åtgärder, och • lämna nödvändiga författningsförslag.