Kausal fråga: Orsak: “åskväder”, Verkan: “villabrand”

Text 1: 3.2 Tidigare diskussioner avseende angivandet av syftet Pyroteknikutredningen som hade i uppdrag att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor diskuterar i betänkandet Ja till fyrverkerier – men med färre skador (SOU 1999:128) tänkbara problem vid angivandet av syftet i lagen om brandfarliga och explosiva varor. Det första problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa skador till följd av såväl avsiktlig som oavsiktlig brand eller explosion. Pyroteknikutredningen kom fram till att det skadeförebyggande syftet avser brand eller explosion oavsett avsikt (SOU1999:128 s. 49). Det andra problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa olägenheter.

Text 2: Ett förorenat vattendrag kan sprida smitta av olika slag. Även sakskada kan bli en följd av en förorening, vilket bl.a. var fallet i BT Kemiaffären, där en handelsträdgård fick vissa växter förstörda till följd av det förorenade vattnet. En skada till följd av skakning lär kunna innebära såväl saksom personskada genom t.ex. sprickor i byggnader och ras. Ofta lär skadorna i dessa fall uppkomma under pågående verksamhet, vilket innebär att den ansvarige skadevållaren normalt är känd och kan betala. Miljöskadeförsäkringen lär därför sällan bli aktuell vid den typen av störningar.

Text 1: Fråga om en läckande vattenmätare, som orsakat skador i ett förråd, varit behäftad med materialfel och ersättningsansvar därför förelåg för kommunen eller om fråga var om frostskada för vilken fastighetsägarna ansvarade. Att en kommun överenskommit med entreprenör om anslutningspunktens läge utanför tomtmark under giltighetstiden för 1955 års va-lag och sedan 1970 års va-lag trätt i kraft i ABVA angivit att förbindelsepunkt, gemensam för de aktuella fastigheterna, var belägen 0,5 m utanför tomtgräns, har inte fritagit kommunen från ansvar för skada på ledningen inom tomtmark när denna betjänade flera fastigheter. På fastigheter anslutna till allmän va-anläggning har källaröversvämningar inträffat till följd av uppdämning i det till anläggningen hörande ledningsnätet vid regnväder som inte varit svårare än vad som var normalt för orten. Kommunen har ansetts skyldig att svara för uppkomna skador oavsett om kommunen varit försumlig eller inte. I samband med en för orten ovanligt kraftig snösmältning har översvämning inträffat i källaren på en fastighet som anslutits till den allmänna va-anläggningen.

Text 2: Vid exempelvis extrem nederbörd, skyfall eller översvämningar finns stor risk att föroreningar på olika sätt mobiliseras och sprids. Sveriges VA-ledningsnät räcker cirka 160 000 km, motsvarande cirka 4 varv runt jorden och cirka hälften av detta är för distribution av dricksvatten. I samband med skyfall som orsakar ras och skred kan delar av distributionsnätet skadas. T.ex. försvann i ett samhälle utanför Sundsvall 100 meter av en dricksvattenledning i samband med höga flöden 2001. Enskild (privat) vattenförsörjning fungerar på ett liknande sätt, men med ett mindre ledningsnät, ofta utan vattenbehandling och vanligtvis med en trycktank  hydrofor som reservoar  tryckutjämnare.

Text 1: I de fall det sker en ökning av humusämnen i vattnet, möjliggörs även en ökad partikelbunden spridning av föroreningar. Sammantaget kan klimatförändringarna medföra att vattenkvaliteten försämras generellt vilket kommer att ställa ökade krav vid normal drift av dricksvattenproduktionen. Även risken för akuta störningar på grund av extremväder kan förväntas öka. Beredskapen att hantera katastrof- och extremsituationer blir därför också viktig, och bör behandlas särskilt i utredningen. För att skydda Sveriges vattenförsörjning från alltför stora negativa effekter av klimatförändringar, är skydd av vattentäkter och vattenförekomster som är avsedda för framtida bruk som vattentäkt mycket viktigt.

Text 2: Det skyddsvärda området bör dock inte avse enbart skyddsobjekt utan bör innefatta även annan säkerhetskänslig verksamhet, t.ex. verksamheter som innefattar hantering av it-system eller av sammanställningar av uppgifter som är av central betydelse för ett fungerande samhälle. Även om den samhällsviktiga information som behandlats ovan är en betydande delmängd av den säkerhetskänsliga verksamheten, avses även verksamhet inom andra områden som om den störs kan få en stor negativ påverkan för Sverige. Sådana områden är vissa verksamheter som innefattar hantering av farliga ämnen som i fel händer kan orsaka förödande skadeverkningar för nationen. Transporter av kärnavfall och forskningsanläggningar inom kärnindustrin är exempel på verksamheter som kan omfattas. Annan sådan verksamhet är samhällets hantering av sprängämnen och ammunition som vid obehörig hantering kan medföra stor skada på viktiga samhällsfunktioner.

Text 1: Förändringar krävs framför allt gällande övergripande operativ och strategisk ledning, samt prioritering och samordning av resurser. Norrskog bidrog till släckningsarbetet i Gällö och Hammarstrand. Norrskog lånade ut maskiner för att användas i arbetet med att göra brandgator. Man anordnade även skogskvällar för berörda myndigheter och markägare.

Text 2: Med miljöfarlig verksamhet avses all användning av mark, byggnader eller anläggningar som innebär utsläpp till mark, luft eller vatten eller annan olägenhet för människors hälsa eller miljön. Härmed avses även risken för olyckor och de konsekvenser i form av utsläpp och buller, skakningar och annat sådant som de kan föra med sig för omgivningen. Explosioner som leder till en kraftig tryckvåg eller brand i omgivningen får anses omfattas av begreppet miljöfarlig verksamhet i 9 kap. 1 § miljöbalken. I 26 kap. miljöbalken finns bestämmelser om tillsyn. I miljötillsynsförordningen (2011:13) regleras hur den operativa tillsynen är fördelad mellan statliga myndigheter och de kommunala nämnderna.

Text 1: Kommittén ansåg dock att främst tre skäl talade emot det: För det första är det ofta svårt att avgöra var den enskilde skall anses vara bosatt. För det andra kan begreppet omedelbart  leda till nya tolkningsproblem och tvister mellan kommunerna. För det tredje vill vi slå vakt om principen om ett sammanhållet vårdansvar som är av mycket stor betydelse för den enskilde. Vi anser att en och samma kommun så långt möjligt bör ha det samlade ansvaret för den hjälp och det stöd som behövs under vistelsen i den andra kommunen.

Text 2: Vad den sakkunnige ska uttala sig om är beroende av hur uppdraget ser ut. Att endast tillföra erfarenhetssatser är sällan tillräckligt utan ofta krävs sakkunskapen även för att tillämpa en erfarenhetssats både på befintliga bevisfakta och på sådana som den sakkunnige själv iakttagit, till exempel att en skada såg ut på ett visst sätt. Därutöver tillför den sakkunnige ofta en erfarenhetssats, till exempel att skador av den iakttagna typen orsakas av en viss sorts händelser. Sakkunnigutredningens karaktär av bevis innebär att domstolen ska pröva dess bevisvärde. Högsta domstolen har uttalat att ett utlåtande över rättspsykiatrisk undersökning ” till sin natur ” är ett sakkunnigutlåtande ” som kan bemötas ” (NJA 2004 s. 702).

Text 1: Färskt exempel är den spridning av mjältbrandsbakterier som nyligen förekommit. Ett annat exempel är den händelse som inträffade i Tokyos tunnelbana för några år sedan (terroraktion med användande av stridsgas). Ytterligare ett exempel är kärnkraftsolyckor som medför omfattande radioaktiva utsläpp från reaktoranläggningen. NBC-skydd är ett område där statsmakterna har ansett att det finns anledning att förstärka kompetensen. Detta gäller inte endast Försvarsmakten utan också övriga delar av totalförsvaret.

Text 2: En allvarlig olycka inträffade emellertid vid Nobel Chemicals AB (numera Nordic Syntesis AB) i Karlskoga i februari 1992. En industrianläggning exploderade och brand utbröt i ett lösningsmedelsupplag. Dessutom orsakade explosionen stora skador på en fabriksbyggnad. Vid olyckan omkom en person och ett antal personer skadades. Ä ven andra allvarliga olyckor som haft sin orsak i hantering av kemikalier har inträffat i Sverige - t.ex. vid AB Ferriklor i Kvarntorp år 1995 och vid Avesta Sheffield AB i Torshälla år 1996.

Text 1: Vid exempelvis extrem nederbörd, skyfall eller översvämningar finns stor risk att föroreningar på olika sätt mobiliseras och sprids. Sveriges VA-ledningsnät räcker cirka 160 000 km, motsvarande cirka 4 varv runt jorden och cirka hälften av detta är för distribution av dricksvatten. I samband med skyfall som orsakar ras och skred kan delar av distributionsnätet skadas. T.ex. försvann i ett samhälle utanför Sundsvall 100 meter av en dricksvattenledning i samband med höga flöden 2001. Enskild (privat) vattenförsörjning fungerar på ett liknande sätt, men med ett mindre ledningsnät, ofta utan vattenbehandling och vanligtvis med en trycktank  hydrofor som reservoar  tryckutjämnare.

Text 2: Av den tidigare redogörelsen framgår att begreppet kris i ett kommunalt sammanhang kan ha flera olika innebörder. Detta framgår också av den lagstiftning och de förslag till lagstiftning som berör frågan om kommunala kriser. Krisbegreppen definieras där ofta med utgångspunkt i de yttre omständigheter som orsakar svårigheter för en kommun. Det kan t.ex. röra sig om omständigheter såsom naturkatastrofer och ekonomiska problem, vilka utsätter kommunen för påfrestningar som kräver särskilda åtgärder av olika slag. Vid utformningen av lagstiftning med dessa krisbegrepp har utgångspunkten varit att kommunens demokratiska funktioner väsentligen fungerar.

Text 1: Katastrofer kan drabba Sverige på två olika sätt. När katastrofplatsen är belägen inom Sveriges gränser kommer de områden som är direkt drabbade att utsättas för påfrestningar. Framförallt påverkas aktörerna inom de kommuner som finns i katastrofområdet. Även regeringen samt centrala och regionala myndigheter kan bli inblandade. En annan typ av katastrofer är sådana som inträffar utanför Sverige men där svenska medborgare är inblandade.

Text 2: I havsbandet är det som regel mindre årsnederbörd än i inlandet. Påtagligast är skillnaden under sommaren. Det beror på att solen värmer upp markytan mer än havsytan, vilket leder till att luften över land stiger uppåt och därmed avkyls, vilket kan medföra eftermiddagsskurar. Att det regnar mycket på sommaren beror på att det kan finnas mer vattenånga tillgänglig vid högre temperaturer. Att det framförallt är i inlandet som sommarnederbörden är stor beror på att den till stor del faller som skurar.

Text 1: Vad den sakkunnige ska uttala sig om är beroende av hur uppdraget ser ut. Att endast tillföra erfarenhetssatser är sällan tillräckligt utan ofta krävs sakkunskapen även för att tillämpa en erfarenhetssats både på befintliga bevisfakta och på sådana som den sakkunnige själv iakttagit, till exempel att en skada såg ut på ett visst sätt. Därutöver tillför den sakkunnige ofta en erfarenhetssats, till exempel att skador av den iakttagna typen orsakas av en viss sorts händelser. Sakkunnigutredningens karaktär av bevis innebär att domstolen ska pröva dess bevisvärde. Högsta domstolen har uttalat att ett utlåtande över rättspsykiatrisk undersökning ” till sin natur ” är ett sakkunnigutlåtande ” som kan bemötas ” (NJA 2004 s. 702).

Text 2: 1985/86:1 sid. 509) att stambyte i kombination med byte av elledningar vid en renovering av kök och badrum bör leda till följdkrav. Motivet för att särskilt uppmärksamma stambyten har inte varit risken för att dessa åtgärder i sig skulle bryta mot tekniska krav och därmed leda till sanitär olägenhet. Risken har, vad vi kunnat notera, istället bestått i att stambytet i sig kan leda till håltagningar i bjälklag och väggar, dvs. i brandcellsgränser. Vårt förslag om bygglovsplikt för åtgärder som riskerar brandsäkerheten, innebär att fokus av detta skäl inte behöver riktas mot stambytet. Numera används metoder för att sätta nya rör i de gamla uttjänta stammarna.

Text 1: Det skyddsvärda området bör dock inte avse enbart skyddsobjekt utan bör innefatta även annan säkerhetskänslig verksamhet, t.ex. verksamheter som innefattar hantering av it-system eller av sammanställningar av uppgifter som är av central betydelse för ett fungerande samhälle. Även om den samhällsviktiga information som behandlats ovan är en betydande delmängd av den säkerhetskänsliga verksamheten, avses även verksamhet inom andra områden som om den störs kan få en stor negativ påverkan för Sverige. Sådana områden är vissa verksamheter som innefattar hantering av farliga ämnen som i fel händer kan orsaka förödande skadeverkningar för nationen. Transporter av kärnavfall och forskningsanläggningar inom kärnindustrin är exempel på verksamheter som kan omfattas. Annan sådan verksamhet är samhällets hantering av sprängämnen och ammunition som vid obehörig hantering kan medföra stor skada på viktiga samhällsfunktioner.

Text 2: Skördeskador och förluster inom djurhållningen ingår inte. Den försäkring som går att teckna på vegetabiliesidan är mot hagelskador och dålig gröduppkomst efter sådd. Däremot går det inte att försäkra sig mot exempelvis totalskador på grund av översvämning. Staten har sedan 1988 ett visst övergripande ansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden. Det generella skördeskadeskyddet avvecklades 1994, men även efter detta har riksdagen vid ett flertal tillfällen uttalat att staten har ett övergripande ansvar vid naturkatastrofer.

Text 1: De rekordhöga värdena, som inte tidigare hade uppmätts sedan mätningarna började för 250 år sedan, varade under flera månader. Skogsbränderna i de tre mest drabbade länen orsakades till stor del av åsknedslag. De flesta mindre bränderna i landet orsakades av mänskligt agerande. En del av bränderna har flammat upp igen och blivit större, då de som haft ansvaret för eftersläckning inte har mäktat med uppgiften eller inte har uppfattat att eftersläckningen är överlämnad till dem. Gnistor som uppkom från tåghjul orsakade också bränder.

Text 2: Med sakskador avses i sammanhanget framförallt bränder. I den allmänna debatten har framförts att fyrverkerier, främst smällare, orsakar även andra sakskador, exempelvis skadegörelse på brevlådor. Det har inte varit varit möjligt att kartlägga omfattningen av dessa problem, men sett från ekonomisk synpunkt får dock antas att dessa skador är begränsade även om de givetvis kan vara väl så störande för dem som drab bas. Fyrverkerier orsakade enligt Räddningsverkets statistik under 1998 304 räddningstjänstingripande i samband med bränder.

Text 1: 3.2 Tidigare diskussioner avseende angivandet av syftet Pyroteknikutredningen som hade i uppdrag att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor diskuterar i betänkandet Ja till fyrverkerier – men med färre skador (SOU 1999:128) tänkbara problem vid angivandet av syftet i lagen om brandfarliga och explosiva varor. Det första problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa skador till följd av såväl avsiktlig som oavsiktlig brand eller explosion. Pyroteknikutredningen kom fram till att det skadeförebyggande syftet avser brand eller explosion oavsett avsikt (SOU1999:128 s. 49). Det andra problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa olägenheter.

Text 2: Av den tidigare redogörelsen framgår att begreppet kris i ett kommunalt sammanhang kan ha flera olika innebörder. Detta framgår också av den lagstiftning och de förslag till lagstiftning som berör frågan om kommunala kriser. Krisbegreppen definieras där ofta med utgångspunkt i de yttre omständigheter som orsakar svårigheter för en kommun. Det kan t.ex. röra sig om omständigheter såsom naturkatastrofer och ekonomiska problem, vilka utsätter kommunen för påfrestningar som kräver särskilda åtgärder av olika slag. Vid utformningen av lagstiftning med dessa krisbegrepp har utgångspunkten varit att kommunens demokratiska funktioner väsentligen fungerar.

Text 1: 3.2 Tidigare diskussioner avseende angivandet av syftet Pyroteknikutredningen som hade i uppdrag att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor diskuterar i betänkandet Ja till fyrverkerier – men med färre skador (SOU 1999:128) tänkbara problem vid angivandet av syftet i lagen om brandfarliga och explosiva varor. Det första problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa skador till följd av såväl avsiktlig som oavsiktlig brand eller explosion. Pyroteknikutredningen kom fram till att det skadeförebyggande syftet avser brand eller explosion oavsett avsikt (SOU1999:128 s. 49). Det andra problemet som Pyroteknikutredningen diskuterar är om lagen syftar till att förebygga och begränsa olägenheter.

Text 2: De flesta mindre bränderna i landet orsakades av mänskligt agerande. En del av bränderna har flammat upp igen och blivit större, då de som haft ansvaret för eftersläckning inte har mäktat med uppgiften eller inte har uppfattat att eftersläckningen är överlämnad till dem. Gnistor som uppkom från tåghjul orsakade också bränder. Utalarmering Den sammantagna bilden är att SOS Alarms arbete med larm har fungerat väl.

Text 1: I de fall det sker en ökning av humusämnen i vattnet, möjliggörs även en ökad partikelbunden spridning av föroreningar. Sammantaget kan klimatförändringarna medföra att vattenkvaliteten försämras generellt vilket kommer att ställa ökade krav vid normal drift av dricksvattenproduktionen. Även risken för akuta störningar på grund av extremväder kan förväntas öka. Beredskapen att hantera katastrof- och extremsituationer blir därför också viktig, och bör behandlas särskilt i utredningen. För att skydda Sveriges vattenförsörjning från alltför stora negativa effekter av klimatförändringar, är skydd av vattentäkter och vattenförekomster som är avsedda för framtida bruk som vattentäkt mycket viktigt.

Text 2: Fråga om en läckande vattenmätare, som orsakat skador i ett förråd, varit behäftad med materialfel och ersättningsansvar därför förelåg för kommunen eller om fråga var om frostskada för vilken fastighetsägarna ansvarade. Att en kommun överenskommit med entreprenör om anslutningspunktens läge utanför tomtmark under giltighetstiden för 1955 års va-lag och sedan 1970 års va-lag trätt i kraft i ABVA angivit att förbindelsepunkt, gemensam för de aktuella fastigheterna, var belägen 0,5 m utanför tomtgräns, har inte fritagit kommunen från ansvar för skada på ledningen inom tomtmark när denna betjänade flera fastigheter. På fastigheter anslutna till allmän va-anläggning har källaröversvämningar inträffat till följd av uppdämning i det till anläggningen hörande ledningsnätet vid regnväder som inte varit svårare än vad som var normalt för orten. Kommunen har ansetts skyldig att svara för uppkomna skador oavsett om kommunen varit försumlig eller inte. I samband med en för orten ovanligt kraftig snösmältning har översvämning inträffat i källaren på en fastighet som anslutits till den allmänna va-anläggningen.

Text 1: I havsbandet är det som regel mindre årsnederbörd än i inlandet. Påtagligast är skillnaden under sommaren. Det beror på att solen värmer upp markytan mer än havsytan, vilket leder till att luften över land stiger uppåt och därmed avkyls, vilket kan medföra eftermiddagsskurar. Att det regnar mycket på sommaren beror på att det kan finnas mer vattenånga tillgänglig vid högre temperaturer. Att det framförallt är i inlandet som sommarnederbörden är stor beror på att den till stor del faller som skurar.

Text 2: Under 1970- och 1980-talen drabbades det yngre småhusbeståndet av mögelskador i förhållandevis stor omfattning. Mögelskadorna drabbade även skolor och daghem. Bland de faktorer som orsakade eller bidrog till skadorna kan nämnas, att nya och oprövade material använts liksom olämpliga konstruktionslösningar samt att byggnader uppfördes på marktyper som vanligen inte brukar bebyggas. Av sociala och ekonomiska skäl har statligt ekonomiskt stöd sedan år 1983 lämnats för att avhjälpa fukt- och mögelskador i bostadshus. Utformningen av stödet till egnahem har i huvudsak enligt nuvarande utformning funnits sedan år 1985.

Text 1: I havsbandet är det som regel mindre årsnederbörd än i inlandet. Påtagligast är skillnaden under sommaren. Det beror på att solen värmer upp markytan mer än havsytan, vilket leder till att luften över land stiger uppåt och därmed avkyls, vilket kan medföra eftermiddagsskurar. Att det regnar mycket på sommaren beror på att det kan finnas mer vattenånga tillgänglig vid högre temperaturer. Att det framförallt är i inlandet som sommarnederbörden är stor beror på att den till stor del faller som skurar.

Text 2: Förändringar krävs framför allt gällande övergripande operativ och strategisk ledning, samt prioritering och samordning av resurser. Norrskog bidrog till släckningsarbetet i Gällö och Hammarstrand. Norrskog lånade ut maskiner för att användas i arbetet med att göra brandgator. Man anordnade även skogskvällar för berörda myndigheter och markägare.

Text 1: En uppfattning har också gjort gällande att Transportstyrelsen borde få en större roll, jämförbar med den som Post- och telestyrelsen har, i störda lägen och kris. Transportstyrelsen lämnade ingen eller mycket begränsad utåtriktad information om vinterstörningarna 2009/2010 i järnvägstrafiken. Däremot lämnades en jämförelsevis frekvent och omfattande information om askmolnet som kort tid efteråt drog in över det europeiska luftrummet och orsakade stora störningar i flygtrafiken. Jernhusen anser också att de måste bli en integrerad del av Trafikverkets informationsflöde och att gemensamma arbetsgrupper bör skapas för att hitta fungerande gemensamma rutiner och processer. De åtgärder som Trafikverket, Green Cargo AB, SJ AB och Jernhusen AB ämnar vidta redovisas utförligt i bilagorna 6-9.

Text 2: En bidragande orsak till att hanteringen av händelserna i Västernorrland inte hänsköts till högre nivåer under översvämningarna, var troligtvis att man i de berörda kommuner har vana att hantera situationer med höga flöden i älvsystemen. Flexibilitet och anpassningsförmåga inom ramen för vad som definierades som räddningstjänstsituationer med stöd i Räddningstjänstlagen, karaktäriserade hanteringen av översvämningarna i Sverige 2000. Att kommunala insatser i samband med händelser som orsakats av väderförhållanden ofta klassas som räddningstjänst har bland annat att göra med ersättningsproblematiken. För att ersättning för vidtagna åtgärder i samband med en katastrofsituation skall utgå från staten till en drabbad kommun krävs att situationen klassas som räddningstjänst. När en inträffad händelse väl kan klassas som räddningstjänst, uppstår inga direkta oklarheter i hanteringen vare sig på lokal eller regional nivå eller mellan samverkande aktörer.

Text 1: Konventionsstaterna ansvarar för att täcka skadorna i den mån försäkring inte finns eller är otillräcklig för att täcka anläggningsinnehavarens ansvar (försäkringsbelopp). Undantagen från anläggningsinnehavarens objektiva ansvar inskränks Från anläggningsinnehavarnas skadeståndsansvar undantas inte länge skador till följd av naturkatastrofer. Numera är endast skador orsakade av krigshandlingar undantagna från anläggningsinnehavarens skadeståndsansvar. Nya och ändrade definitioner

Text 2: I de fall det sker en ökning av humusämnen i vattnet, möjliggörs även en ökad partikelbunden spridning av föroreningar. Sammantaget kan klimatförändringarna medföra att vattenkvaliteten försämras generellt vilket kommer att ställa ökade krav vid normal drift av dricksvattenproduktionen. Även risken för akuta störningar på grund av extremväder kan förväntas öka. Beredskapen att hantera katastrof- och extremsituationer blir därför också viktig, och bör behandlas särskilt i utredningen. För att skydda Sveriges vattenförsörjning från alltför stora negativa effekter av klimatförändringar, är skydd av vattentäkter och vattenförekomster som är avsedda för framtida bruk som vattentäkt mycket viktigt.

Text 1: Ett förorenat vattendrag kan sprida smitta av olika slag. Även sakskada kan bli en följd av en förorening, vilket bl.a. var fallet i BT Kemiaffären, där en handelsträdgård fick vissa växter förstörda till följd av det förorenade vattnet. En skada till följd av skakning lär kunna innebära såväl saksom personskada genom t.ex. sprickor i byggnader och ras. Ofta lär skadorna i dessa fall uppkomma under pågående verksamhet, vilket innebär att den ansvarige skadevållaren normalt är känd och kan betala. Miljöskadeförsäkringen lär därför sällan bli aktuell vid den typen av störningar.

Text 2: Något annat utgör inte ett alternativ om elförsörjningen skall kunna upprätthållas. Anläggningens förvaltning kan kräva en omedelbar tillgång till kapital. Det kan exempelvis gälla att anläggningen fordrar uppröjningsarbeten och reparationer till följd av en storm. I ett sådant läge kan det ställa sig svårt att tillräckligt snabbt få fram medel och förvaltaren bör då få ett visst stöd från det allmänna för att råda bot på akuta och svåra brister. Nätmyndigheten skall därför ha möjlighet att till förvaltaren förskottera visst belopp.

Text 1: Då tvingas dessa företag finansiera sig på annat håll och att vända sig till bankerna ligger då närmast till hands. Men eftersom även bankerna är beroende av de finansiella marknaderna för sin finansiering, kan de ha svårt att öka sin kreditgivning eller att ens finansiera existerande kreditstockar. Bankerna kan även bidra till spridningen av en allmän likviditetskris. En bank med överskott på likvida medel kan vilja placera det hos centralbanken för att vara säker på att ha betalningsmedel tillgängliga vid behov i stället för att låna ut till andra banker. Banker som har ett lånebehov på interbankmarknaden måste då låna från centralbanken.

Text 2: Något annat utgör inte ett alternativ om elförsörjningen skall kunna upprätthållas. Anläggningens förvaltning kan kräva en omedelbar tillgång till kapital. Det kan exempelvis gälla att anläggningen fordrar uppröjningsarbeten och reparationer till följd av en storm. I ett sådant läge kan det ställa sig svårt att tillräckligt snabbt få fram medel och förvaltaren bör då få ett visst stöd från det allmänna för att råda bot på akuta och svåra brister. Nätmyndigheten skall därför ha möjlighet att till förvaltaren förskottera visst belopp.