Kausal fråga: Orsak: “reporäntan”, Verkan: “bolånekostnad”

Text 1: I detta kapitel redogörs för den åtgärd som i våra direktiv benämns räntetak – dvs. en reglering som begränsar den kreditränta och den dröjsmålsränta som får tas ut för en kredit. I våra direktiv anges bl.a. följande som en bakgrund till vårt uppdrag i denna del. Att begränsa krediträntan och dröjsmålsräntan skulle kunna leda till att en kreditgivare blir mer noggrann med vem som får låna pengar. Skälet till detta är att åtgärden innebär en begränsning av kreditgivarens möjligheter att beakta kreditrisken vid bestämmandet av räntenivån och att få täckning för kreditförluster som uppstår i verksamheten när konsumenter inte har råd att betala tillbaka lånen. På så sätt minskas kreditgivarens incitament att låna ut till högriskkonsumenter.

Text 2: Däremot ska låg kostnadsränta beräknas om den överskjutande delen beslutats genom omprövning eller av domstol. Startpunkten för ränteberäkningen är i båda fallen den 13 februari taxeringsåret men räntenivån är alltså högre i fall grunden är ett beslut om slutlig skatt jämfört med om slutlig skatt att betala grundar sig på ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol. Det kan konstateras att en rad faktorer påverkar hur mycket kostnadsränta som kommer att utgå på ett underskott av slutlig skatt. En sådan faktor är brytpunkten för beräkning av kostnadsränta på slutlig skatt, närmare bestämt att på de första 20 000 kronorna beräknas kostnadsräntan från en senare tidpunkt och enligt en lägre räntenivå än på överskjutande belopp. Ränteberäkningen blir givetvis enklare ju färre faktorer som påverkar beräkningen.

Text 1: De statliga investeringsstöden kan ha motstridiga effekter på finansieringsförutsättningarna. Å ena sidan bör investeringsstödet kunna bidra till det egna kapitalet, vilket borde ha betydelse inte minst för mindre aktörer, som har svårt att klara toppfinansieringen. Å andra sidan medför stödet krav på att hålla nere hyresnivåerna, vilket försämrar driftnettot och därmed bankens värdering av fastigheten och lånemöjligheterna. Dessutom finns det ett tidsmässigt problem: investeringsstöden utbetalas först efter slutbesiktning, varför byggaktören ändå måste få fram pengar till den egna kapitalinsatsen.

Text 2: Regeringen ansåg att man borde gå ett steg längre och ge ytterligare skattelättnader, som i och för sig ansågs omotiverade utifrån neutralitetshänsyn, men som var motiverade för att reglerna skulle uppfattas som legitima. De tillkommande skattelättnaderna avvägdes i relation till antalet anställda i företaget. Att det innebär ett risktagande att anställa arbetskraft är obestridligt, men även andra faktorer har bidragit till valet att förbättra löneunderlagsreglerna i stället för klyvningsräntan. Det finns ett samhällsekonomiskt intresse att stimulera företagens efterfrågan på arbetskraft. De anställda bidrar också till resultatet i företaget utöver vad de erhåller i lön.

Text 1: Utfallet av förslaget är svårt att uppskatta. Eftersom brottsskadeersättning utgår i sista hand, när det står klart att den skadelidande inte kan få ersättning från gärningsmannen (om personen är känd), är gärningsmannens betalningsförmåga initialt låg. Utredningen har dock förutsatt att räntan kan ha en positiv inverkan på skadevållarens betalningsvilja när betalningsförmåga finns, och leda till att skadevållaren inte prioriterar andra skulder framför statens regressfordran. Konsekvenserna bör lämpligen följas upp sedan systemet varit i kraft en tid. Det föreslås också bli möjligt för Brottsoffermyndigheten att medge eftergift  av regressfordran och ränta (se avsnitt 8.6.4).

Text 2: En annan metod för att öka förutsebarheten i det framtida skatteuttaget är att tillämpa en takregel, dvs. att sätta ett tak för hur stor höjningen av underlaget för skatten får bli mellan två år. En sådan lösning skulle ge fastighetsägare en garanti mot alltför stora framtida skattehöjningar från ett år till ett annat till följd av stigande fastighetspriser. Regeln skulle därför tillfredsställa önskemålet om större förutsebarhet vad gäller storleken av framtida skatteuttag. En konsekvens av ett tak som överstiger den genomsnittliga prisökningstakten är att topparna i konjunkturcyklerna på småhusmarknaden inte tillåts slå igenom i underlaget direkt utan först med en viss fördröjning och endast i den mån de visar sig vara bestående.

Text 1: Dollarutlåningen var pris  avgiftsmässigt gynnsammare än garantiprogrammet vilket var en bidragande faktor till att bankerna valde att utnyttja denna kanal i stor utsträckning. Enligt svaren från bankerna tycks emellertid stigmat att erhålla statsstöd den främsta anledningen till varför de valde bort deltagande i garantiprogrammet. Den inställningen medförde att efterfrågan på Riksbanken utlåning blev större, allt annat lika. Sammanfattningsvis kan det konstateras att dollarutlåningen blev omfattande, 250 miljarder kronor som mest, vilket antyder att det fanns en stor efterfrågan som privata aktörer inte kunde tillfredsställa. Omfattningen indikerar att bankerna kunde fått betydande finansieringsproblem, eller åtminstone dyrare finansiering, om inte Riksbanken genomfört denna åtgärd.

Text 2: Bland andra viktiga reformer kan nämnas bostadssubventionernas successiva avskaffande, reformerna i sjukförsäkringen och andra socialförsäkringar samt skattereformen åren 1990–1991. Skattereformen ledde till en realräntechock för de svenska hushållen. Före skattereformen rådde höga marginalskatter, generös avdragsrätt för räntor och hög inflation, vilket ledde till negativa realräntor efter skatt. I ett slag blev realräntan efter skatt positiv när skattereformen genomfördes. Dessutom steg de nominella räntorna kraftigt i samband med kronkrisen år 1992.

Text 1: Vi har övervägt, men bedömt att det inte finns skäl att föreslå en generellt kortare betalningsplan. Någon egentlig efterfrågan har inte kunnat konstateras och det skulle innebära en förlust för borgenärskollektivet. En kortare tid kan också påverka förtroendet för skuldsaneringsinstitutet. Det kan dessutom medföra att en skuldsanering bedöms vara oskälig, vilket kan utestänga gäldenärer från möjligheten till skuldsanering. För vissa gäldenärer kan en femårig betalningsplan också anses vara nödvändig för att få ordning på deras ekonomi (se avsnitt 9.7.3).

Text 2: Värdet på tillgångar såsom aktier och bostäder är i betydande utsträckning framåtblickande och beror bl.a. på förväntad ränteutveckling. Oväntade förändringar i centralbankernas styrräntor kan därför påverka tillgångspriser. Det gäller speciellt om förändringen påverkar förväntningar om ränteutvecklingen i framtiden. Förändrade tillgångspriser påverkar hushållens och företagens förmögenhetsställning vilket i sin tur kan påverka deras efterfrågan och därmed i förlängningen prisutvecklingen. • Växelkurskanal:

Text 1: I ett internationellt perspektiv fungerade den svenska bostadsobligationsmarknaden väl ända fram till september 2008 då marknadens syn på kredit- och likviditetsrisk förändrades så att riskpremien på bostadsobligationer blev högre (se diagram 4 nedan) samtidigt som många investerare övergav den marknaden till förmån för statsobligationer. Den minskade omsättningen gjorde också att prisbildningen på marknaden försämrades. Sammantaget medförde detta att bankernas möjligheter till långfristig finansiering minskade och räntorna steg. Ett annat problem som uppstod hösten 2008 var att marknaderna för kortfristig upplåning i amerikanska dollar blev ansträngd. De amerikanska penningmarknadsfonderna, som normalt köpte de svenska bankernas certifikat, hade själva drabbats av problem och misstrodde dessutom europeiska banker generellt.

Text 2: Forskning kring skuldsättning, priser och konsumtion En viktig effekt av skuldsättningen kan vara indirekt - via konsumtion. Oavsett bakomliggande skäl (såsom förändringar i hushållens förväntningar, räntestegringar, strängare regleringar m.m.) kan bostadsprisernas volatilitet påverka hushållens konsumtion. Konsumtionsförändringar påverkar i sin tur tillväxten. Om bostadspriserna sjunker, såsom de gjort i flera länder i samband med krisen, kan skulden komma att överstiga bostadens värde.

Text 1: Det finns två huvudsakliga risker som kan uppkomma när centralbanker köper statsobligationer. En risk rör hur statsobligationsköpen sammantaget kan påverka Riksbankens och därmed den samlade offentliga sektorns finansiella nettoställning. Den andra risken rör hur centralbankens obligationsköp påverkar statsobligationsmarknadens funktionssätt. Som framgår i beskrivningen nedan är dessa risker inte oberoende av varandra. Försämras exempelvis obligationsmarknadens funktionssätt kan det innebära ökade upplåningskostnader för staten på sikt.

Text 2: Regeringen ansåg att man borde gå ett steg längre och ge ytterligare skattelättnader, som i och för sig ansågs omotiverade utifrån neutralitetshänsyn, men som var motiverade för att reglerna skulle uppfattas som legitima. De tillkommande skattelättnaderna avvägdes i relation till antalet anställda i företaget. Att det innebär ett risktagande att anställa arbetskraft är obestridligt, men även andra faktorer har bidragit till valet att förbättra löneunderlagsreglerna i stället för klyvningsräntan. Det finns ett samhällsekonomiskt intresse att stimulera företagens efterfrågan på arbetskraft. De anställda bidrar också till resultatet i företaget utöver vad de erhåller i lön.

Text 1: Sammantaget finns det inte någon regel i unionsrätten som utesluter att Riksbanken genomför valutainterventioner, även om hänsynen till det gemensamma intresset i vissa fall kan innebära en restriktion för omfattningen och storleken på sådana interventioner där t.ex. euro utgör den andra delen av transaktionen. I avsnitt 18.5 analyseras hur en centralbank kan påverka den makroekonomiska utvecklingen och inflationstakten med köp av statsobligationer. I detta avsnitt diskuteras effekter av, och risker med, köp av privata värdepapper såsom företags- och bostadsobligationer. Först bör noteras att en centralbank kan agera på flera sätt på marknaderna för privata värdepapper.

Text 2: Mot bakgrund av att skillnaderna vad gäller lönsamhet och övervinster mellan välfärdsområdena är små föreslår utredningen att samma rörelseresultatsbegränsning ska gälla för alla områden. Eftersom många aktörer är verksamma inom flera olika välfärdssektorer så kan det underlätta administration och beräkningar för de berörda företagen. Vilket rörelseresultat som motsvarar en rimlig kapitalersättning påverkas av nivån på inflationen och det allmänna ränteläget i samhället. En tänkbar möjlighet är att koppla det tillåtna rörelseresultatet till utvecklingen i konsumentprisindex. Det vanligare måttet som används i annan lagstiftning är dock statslåneräntan.

Text 1: För de länder som vill delta i den monetära unionen men int e kvalificerar sig har risken för en ond cirkel diskuterats. Man har pekat på att låg trovärdighet för pri sstabilitet och fast växelkurs kan väntas medföra höga räntor. Därmed kan det bli svårt för dess a länder att reducera sina budgetun derskott. En orsak är att utgifterna för statsskuldsräntor förblir höga, ett annat att produktion oc h sysselsättning hålls tillbaka med låga skatteintäkter och hög a utgifter för arbetslösheten som följd.

Text 2: Det finns två huvudsakliga risker som kan uppkomma när centralbanker köper statsobligationer. En risk rör hur statsobligationsköpen sammantaget kan påverka Riksbankens och därmed den samlade offentliga sektorns finansiella nettoställning. Den andra risken rör hur centralbankens obligationsköp påverkar statsobligationsmarknadens funktionssätt. Som framgår i beskrivningen nedan är dessa risker inte oberoende av varandra. Försämras exempelvis obligationsmarknadens funktionssätt kan det innebära ökade upplåningskostnader för staten på sikt.

Text 1: Här pekade man bl.a. på att ägarlägenheten skulle innehas med direkt äganderätt jämförbar med äganderätten till annan fast egendom. Inskränkningar i den rådigheten skulle kunna medföra att innebörden av den rätt som är förknippad med en ägarlägenhet skulle bli otydlig. Inskränkningar i det avseendet kunde också påverka lägenhetens värde som kreditobjekt. Regleringen av en sådan begränsning förutsågs också bli komplicerad och riskerade att leda till missförstånd och oklarheter i en överlåtelsesituation. Utredningen, liksom regeringen, ansåg därför att skälen mot en sådan begränsning vägde tyngre än de skäl som talade för en sådan lösning och några särskilda regler för överlåtelse av ägarlägenheter föreslogs inte.

Text 2: En annan metod för att öka förutsebarheten i det framtida skatteuttaget är att tillämpa en takregel, dvs. att sätta ett tak för hur stor höjningen av underlaget för skatten får bli mellan två år. En sådan lösning skulle ge fastighetsägare en garanti mot alltför stora framtida skattehöjningar från ett år till ett annat till följd av stigande fastighetspriser. Regeln skulle därför tillfredsställa önskemålet om större förutsebarhet vad gäller storleken av framtida skatteuttag. En konsekvens av ett tak som överstiger den genomsnittliga prisökningstakten är att topparna i konjunkturcyklerna på småhusmarknaden inte tillåts slå igenom i underlaget direkt utan först med en viss fördröjning och endast i den mån de visar sig vara bestående.

Text 1: ett mått på en riskfri ränta (statslåneräntan) och en riskpremie (tillägget på sex procentenheter). Riskpremien ska motsvara den högre risk som är förknippad med en investering i ett mindre företag. För sparat fördelningsbelopp bör dock räntan fylla funktionen av att de sparade beloppen inte urholkas på grund av den allmänna inkomst- och prisutvecklingen. Det vore därför mer lämpligt att endast räkna upp sparat fördelningsbelopp med en ränta motsvarande statslåneräntan. En sådan uppdelning av underlaget och tillämpning av två räntesatser skulle dock komplicera systemet.

Text 2: Avsaknaden av räntekänslighet i avsättningarna i det befintliga solvenssystemet är en brist som försvårar matchning. Genom förslaget till realistiskt beräknade avsättningar som diskonteras med marknadsräntan uppnås däremot en symmetrisk värdering av tillgångar och åtaganden som gör att bristande matchning uppmärksammas. Om portföljen av skuldtäckningstillgångar och försäkringsåtaganden inte är perfekt matchade kommer förändringar i räntenivån omedelbart att påverka försäkringsbolagets förutsättningar att infria sina åtaganden. Bristande matchning bör därför återspeglas i säkerhetsavdraget. Beräkning:

Text 1: Riksbankens obligationsköp inleddes i början av 2015. Riksbankens köp av statsobligationer innebär, på ett övergripande plan, att den samlade offentliga sektorn byter långsiktig upplåning (statsobligationer) mot kortsiktig upplåning (då banksystemets inlåning i Riksbanken ökar, se avsnitt 18.5.1). Det syftar till att påverka avkastningskurvan på säkra tillgångar (statspapper) och därigenom den generella räntenivån i ekonomin. Syftet är således principiellt detsamma som med traditionell räntestyrning. Som framgår nedan skiljer sig de mekanismer genom vilka räntenivån i ekonomin påverkas dock en del från mekanismerna i den traditionella räntestyrningen.

Text 2: Under de senaste åren har sparandet som bankinlåning tydligt minskat medan sparandet i aktier och fonder ökat. Drivkraften är att spararna får en högre avkastning än på traditionell bankinlåning. Det förändrade sparbeteendet medför också att bankerna får mindre finansiering via billig inlåning från hushållssektorn. När konkurrensen om dessa kunder ökar och hushåll och företag får fler alternativa placeringsformer torde bankernas kostnad för inlåningen stiga. Å andra sidan finns det idag mycket större möjligheter att finansiera sig via marknaderna varför effekten på upplåningskostnaderna inte behöver bli så stora.

Text 1: En annan metod för att öka förutsebarheten i det framtida skatteuttaget är att tillämpa en takregel, dvs. att sätta ett tak för hur stor höjningen av underlaget för skatten får bli mellan två år. En sådan lösning skulle ge fastighetsägare en garanti mot alltför stora framtida skattehöjningar från ett år till ett annat till följd av stigande fastighetspriser. Regeln skulle därför tillfredsställa önskemålet om större förutsebarhet vad gäller storleken av framtida skatteuttag. En konsekvens av ett tak som överstiger den genomsnittliga prisökningstakten är att topparna i konjunkturcyklerna på småhusmarknaden inte tillåts slå igenom i underlaget direkt utan först med en viss fördröjning och endast i den mån de visar sig vara bestående.

Text 2: Mot bakgrund av att skillnaderna vad gäller lönsamhet och övervinster mellan välfärdsområdena är små föreslår utredningen att samma rörelseresultatsbegränsning ska gälla för alla områden. Eftersom många aktörer är verksamma inom flera olika välfärdssektorer så kan det underlätta administration och beräkningar för de berörda företagen. Vilket rörelseresultat som motsvarar en rimlig kapitalersättning påverkas av nivån på inflationen och det allmänna ränteläget i samhället. En tänkbar möjlighet är att koppla det tillåtna rörelseresultatet till utvecklingen i konsumentprisindex. Det vanligare måttet som används i annan lagstiftning är dock statslåneräntan.

Text 1:  Att ett land inte har infört ett räntetak har särskilt negativa effekter på överskuldsättning och betalningssvårigheter i tider av en allmän ekonomisk tillbakagång.  Räntetak leder till att konsumenter kan få billigare krediter.  Räntetak kan leda till ökade avgifter för krediter, då kreditgivare kompenserar förlorade ränteintäkter genom ökade avgifter.  Räntetak förhindrar en integrerad Europeisk konsumentkreditmarknad.  Räntetak leder till en minskad konkurrens på konsumentkreditmarknaden.

Text 2: Investerare har ett val att antingen investera med kort löptid med lägre risk och löpande återinvestera när obligationerna förfaller eller investera med längre löptid med högre risk. Med längre löptider ökar ränterisken, dvs. vid ändring av marknadsräntan påverkas priset på obligationer med längre löptid påverkas i större omfattning än priset på obligationer med kortare löptid. Längre löptider medför även ökad osäkerhet gällande bl.a. framtida marknadsförhållanden, inflation och förväntningar om Riksbankens penningpolitik. Alla dessa faktorer kan påverka obligationens marknadspris. Investerare som tänkt avveckla en obligation med längre löptid innan förfall utsätts därför för en ökad risk jämfört med att hålla en obligation med kort löptid.

Text 1: Däremot ska låg kostnadsränta beräknas om den överskjutande delen beslutats genom omprövning eller av domstol. Startpunkten för ränteberäkningen är i båda fallen den 13 februari taxeringsåret men räntenivån är alltså högre i fall grunden är ett beslut om slutlig skatt jämfört med om slutlig skatt att betala grundar sig på ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol. Det kan konstateras att en rad faktorer påverkar hur mycket kostnadsränta som kommer att utgå på ett underskott av slutlig skatt. En sådan faktor är brytpunkten för beräkning av kostnadsränta på slutlig skatt, närmare bestämt att på de första 20 000 kronorna beräknas kostnadsräntan från en senare tidpunkt och enligt en lägre räntenivå än på överskjutande belopp. Ränteberäkningen blir givetvis enklare ju färre faktorer som påverkar beräkningen.

Text 2: Hyresbostäder är i dag skattemässigt missgynnade i jämförelse med ägt boende. Dagens bostadsbeskattning karaktäriseras av låga skatter för dem som äger sitt boende och till viss del av dubbelbeskattning av ägarna till hyresfastigheter. Den låga fastighetsavgiften påverkar, tillsammans med takten på byggandet, räntenivå, lånetak och amorteringskrav både värdestegring och hushållens skuldsättning. Diagnos social bostadssektor • 1990-talets skattereform och de förändrade finansieringsförutsättningarna för hyresrätten gav upphov till stora hyreshöjningar.

Text 1:  Att ett land inte har infört ett räntetak har särskilt negativa effekter på överskuldsättning och betalningssvårigheter i tider av en allmän ekonomisk tillbakagång.  Räntetak leder till att konsumenter kan få billigare krediter.  Räntetak kan leda till ökade avgifter för krediter, då kreditgivare kompenserar förlorade ränteintäkter genom ökade avgifter.  Räntetak förhindrar en integrerad Europeisk konsumentkreditmarknad.  Räntetak leder till en minskad konkurrens på konsumentkreditmarknaden.

Text 2: Investeringen är lönsam då denna avkastning som lägst motsvarar den avkastning som kan erhållas då kapitalet placeras i en alternativ tillgång som avkastar r. Se Jorgenson, D., (1963), ” Capital theory and investment behavior ”, American Economic Review  53, s. 247–259. På längre sikt är dock utbudet av fastigheter elastiskt och påverkas därför av en skatt. Utbudet av bostäder påverkas genom investeringar i nya byggnader och genom om- och tillbyggnad av befintliga byggnader. Vid införandet av en skatt sjunker avkastningen på sådana investeringar, vilket minskar investeringarna i fastigheter och således också utbudet på sikt.

Text 1: I många fall är en bank eller ett annat finansiellt företag en av parterna i ett sådant avtal. Dessa avtal kan avse olika former av derivat men även vad gäller lån, leasing, obligationer och olika placeringsprodukter. Referensräntor av nu aktuellt slag påverkar således många aktörer även utanför det finansiella systemet. I fråga om Sverige och SEK har STIBOR (Stockholm Interbank Offered Rate) publicerats under lång tid. STIBOR är avsedd att visa ett genomsnitt av de räntesatser som ett antal banker, de s.k. STIBOR-bankerna, är villiga att låna ut till varandra på utan säkerhet under olika löptider.

Text 2: Dollarutlåningen var pris  avgiftsmässigt gynnsammare än garantiprogrammet vilket var en bidragande faktor till att bankerna valde att utnyttja denna kanal i stor utsträckning. Enligt svaren från bankerna tycks emellertid stigmat att erhålla statsstöd den främsta anledningen till varför de valde bort deltagande i garantiprogrammet. Den inställningen medförde att efterfrågan på Riksbanken utlåning blev större, allt annat lika. Sammanfattningsvis kan det konstateras att dollarutlåningen blev omfattande, 250 miljarder kronor som mest, vilket antyder att det fanns en stor efterfrågan som privata aktörer inte kunde tillfredsställa. Omfattningen indikerar att bankerna kunde fått betydande finansieringsproblem, eller åtminstone dyrare finansiering, om inte Riksbanken genomfört denna åtgärd.

Text 1: Vi har övervägt, men bedömt att det inte finns skäl att föreslå en generellt kortare betalningsplan. Någon egentlig efterfrågan har inte kunnat konstateras och det skulle innebära en förlust för borgenärskollektivet. En kortare tid kan också påverka förtroendet för skuldsaneringsinstitutet. Det kan dessutom medföra att en skuldsanering bedöms vara oskälig, vilket kan utestänga gäldenärer från möjligheten till skuldsanering. För vissa gäldenärer kan en femårig betalningsplan också anses vara nödvändig för att få ordning på deras ekonomi (se avsnitt 9.7.3).

Text 2: Ifall en tillräckligt lång tidsperiod studeras jämnas dock den konjunkturella effekten ut och man kan då få en uppfattning om vad som skulle vara en mer långsiktig realräntenivå. Beräkningen av den långsiktiga realräntan försvåras också av att det under årens lopp har skett stora förändringar i samhällsekonomin som är av mer strukturell karaktär. Dessa förändringar har sannolikt påverkat nivån på den långsiktiga realräntan. Eftersom de strukturer som var rådande på kapitalmarknaden historiskt inte bedöms gälla framöver kan historiska genomsnitt bli missvisande. Ett sätt att bestämma den reala räntan är att utnyttja att en nominell ränta, som tidigare konstaterats, är lika med realräntan plus den förväntade inflationen.

Text 1: Försäkringstagaren kanske tar större risker efter att ha tecknat en försäkring än om han eller hon inte hade skrivit på ett försäkringsavtal. Eftersom låntagarens risk vid en investering är begränsad till förlust av det egna kapitalet, skapar en ökad andel lånefinansiering incitament för låntagaren att höja risknivån. Stigande räntor kan leda till att låntagarna höjer risknivån för sina investeringar ytterligare. Långivarna kan därför ha informationskostnader för att verifiera hur lånade medel används. Sammantaget innebär dessa brister hos kreditmarknaden att långivarnas förväntade vinst på utlåningen inte stiger med automatik om låneräntan höjs.

Text 2: Det finns ett samband mellan låga priser på fossila drivmedel, ett utspritt tätortsboende och hög drivmedelskonsumtion per bil och per capita. Nivån på ett lands drivmedelsskatter påverkar drivmedelspriset och har därför stor betydelse för den långsiktiga utvecklingen av landets transportsystem. Men nivån påverkar också utvecklingen på kortare sikt. Höjs priset  drivmedelsskatten ökar efterfrågan på mer bränslesnåla bilar, äldre bilar med hög bränsleförbrukning skrotas tidigare, bilarna körs bränslesnålare och en överflyttning sker till andra transportslag. Drivmedel beskattas i Sverige med energiskatt, koldioxidskatt och moms.

Text 1: Med dagens växelkursregim har förmågan att upprätthålla utgiftstaket en stabiliseringspolitisk betydelse. En utgiftsökning som medför att utgiftstaket bryts torde komma att uppfattas som tecken på en allmänt bristande kontroll över utgiftsutvecklingen och i förlängningen över de offentliga finanserna. Detta kan bidra till att höja räntenivån. Även en retroaktiv höjning av utgiftstaket, efter att det fastställts första gången, skulle kunna få negativa effekter via räntan, även om en ” ordnad reträtt ” sannolikt uppfattas som mindre alarmerande än att bryta taket. Själva nivån på utgiftstaken spelar dock knappast någon stabiliseringspolitisk roll utan ska i stället bedömas utifrån ett strukturellt perspektiv där det snarare är nivån på de skatter som behövs för att finansiera utgifterna som spelar roll.

Text 2: Investeringen är lönsam då denna avkastning som lägst motsvarar den avkastning som kan erhållas då kapitalet placeras i en alternativ tillgång som avkastar r. Se Jorgenson, D., (1963), ” Capital theory and investment behavior ”, American Economic Review  53, s. 247–259. På längre sikt är dock utbudet av fastigheter elastiskt och påverkas därför av en skatt. Utbudet av bostäder påverkas genom investeringar i nya byggnader och genom om- och tillbyggnad av befintliga byggnader. Vid införandet av en skatt sjunker avkastningen på sådana investeringar, vilket minskar investeringarna i fastigheter och således också utbudet på sikt.