Kausal fråga: Verkan: “brottslighet”

Text 1: På det normativa planet fanns det dock inte heller tidigare någon tolerans mot sexuellt utnyttjande. Samlag fick bara ske mellan äkta makar. Allt därutöver var straffbart och skulle i princip leda till minst böter. Först 1864 tas bestämmelserna om straff för samlag mellan Elisabeth Elgán ogifta bort och straffen för otrohet försvinner i vissa fall långt senare.

Text 2: Det framstår därmed också som naturligt att brottslighet med ett straffvärde på fängelsenivå regelmässigt bör leda till en högre företagsbot än brottslighet på bötesnivå. Så skulle man t.ex. kunna tänka sig att brottslighet med ett straffvärde på bötesnivå ska föranleda en företagsbot på mellan 5 000 och 300 000 kronor. I så fall är det naturligt att brottslighet med ett straffvärde på fängelsenivå normalt leder till en företagsbot på 300 000 kronor eller mer. Detta ska jämföras med de riktvärden som t.ex. Ekobrottsmyndigheten tillämpar. I Ekobrottsmyndighetens vägledning anges att företagsboten bör bestämmas till 5 000 kronor – 100 000 kronor för brott på bötesnivå, till 100 000 kronor – 300 000 kronor för brott med ett straffvärde på fängelse en månad och till 300 000 kronor – 500 000 kronor för brott med ett straffvärde på fängelse tre månader.

Text 1: I artikeln anges bl.a. att år 2009 hade inte mindre än tjugo procent av samtliga lagföringar direkt med illegal hantering av narkotika att göra. På narkotikaområdet, liksom när det gäller trafikområdet, har sannolikt satsningar på kontroller m.m. haft betydelse för det ökade antalet anmälda och lagförda brott. Även här står det dock klart att nykriminaliseringarna har orsakat en betydande ökning av rättsväsendets resursbehov. Även ordning och säkerhet bör nämnas när det gäller områden vars kriminalisering har vidgats kraftigt under lång tid med ökat resursbehov hos rättsväsendet som följd. Här har bl.a. kriminaliseringen i vapenregleringen stadigt utökats och en mängd nya specialstraffrättsliga regleringar införts, se t.ex. lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål, lagen om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och lagen (2005:900) om förbud mot maskering i vissa fall.

Text 2: Vid överklagande till högre instans kan den tiden ibland bli ganska lång. Enligt vår bedömning vore det orimligt att i återfallshänseende betrakta brott som begås efter det att ett villkorligt fängelsestraff dömts ut men före det att prövotiden har börjat löpa på annat sätt än brott som begås under prövotiden. Även sådana återfall bör därför alltid leda till en skärpt reaktion, om inte den nya brottsligheten är på bötesnivå. Även om återfallet har ägt rum efter utgången av prövotiden för ett villkorligt fängelsestraff eller om det är fråga om ett återfall efter ett ovillkorligt fängelsestraff, bör den tidigare brottsligheten under vissa förhållanden påverka påföljdsbestämningen för det nya brottet. I sådana fall bör, som anförts ovan, nuvarande riktlinjer och praxis tillämpas på i huvudsak samma sätt.

Text 1: Rambeslutet föreskriver också strängare straff för befattning med narkotika än med narkotikaprekursorer. I svensk rätt bedömdes det även (innan det nya brottet infördes) som förberedelse till narkotikabrott eller grovt narkotikabrott att ta sådan befattning med prekursorer som inte inneburit att försökspunkten uppnåtts eller att narkotikabrott fullbordats och som därmed principiellt motsvarade den befattning som skulle straffbeläggas i det nya brottet. Sådan befattning ledde till att straffet sattes lägre än för försök till brott eller för fullbordat brott. En ytterligare utgångspunkt vid utformningen av straffskalorna var därför enligt regeringen att olovlig befattning med narkotikaprekursorer inte kunde anses motivera lika stränga straffskalor som motsvarande befattning med narkotika (a. prop. s. 40).

Text 2: I propositionen från 2003–2004 diskuterade dock departementet om bestämmelsen bör ändras för att ännu bättre nå syftet med den. Statistik från år 2003 visade att andelen domar efter erkännande minskade. En tydligare användning av straffrabatt på grund av erkännande skulle kunna motverka det. Departementet ansåg därför att det var viktigt att straffrabatten blev synlig för den misstänkte. Mot den bakgrunden föreslog departementet att det skall införas en regel som innebär att det av domen skall framgå om strafflindring skett på grund av erkännande.

Text 1: I så fall gäller de principer för straffvärdebedömning som vi har diskuterat tidigare. Det bör dock framhållas att en lösning med konsumtion inte alltid behöver leda till ett lindigare resultat för den tilltalade. Det är alltså inte uteslutet att viss konsumerad brottslighet anses böra påverka påföljdsbestämningen. Vilken betydelse det har för påföljdsbestämningen att konsumtion har skett på grund av att gärningsmannen inte anses ha begått ett brott eller att han anses ha begått brottet men inte skall straffas för det är i flera avseenden en öppen fråga. Vissa utgångspunkter kan dock anges.

Text 2: Det senare kan bero på att rättsväsendet prioriterat grövre brott, samtidigt som straffskärpningar skett för vissa brott. Våldsbrottslighet och otrygghet Ett särskilt intresse tilldrar sig våldsbrottsligheten  i och med att den starkt påverkar människors upplevelse av trygghet. I Statistiska Centralbyråns (SCB) årliga undersökningar om levnadsförhållandena kartläggs i vilken utsträckning de intervjuade varit utsatta för våld eller hot. "En begränsning i materialet är att det endast rör personer i åldern 16–84 år;

Text 1: Det framstår därmed också som naturligt att brottslighet med ett straffvärde på fängelsenivå regelmässigt bör leda till en högre företagsbot än brottslighet på bötesnivå. Så skulle man t.ex. kunna tänka sig att brottslighet med ett straffvärde på bötesnivå ska föranleda en företagsbot på mellan 5 000 och 300 000 kronor. I så fall är det naturligt att brottslighet med ett straffvärde på fängelsenivå normalt leder till en företagsbot på 300 000 kronor eller mer. Detta ska jämföras med de riktvärden som t.ex. Ekobrottsmyndigheten tillämpar. I Ekobrottsmyndighetens vägledning anges att företagsboten bör bestämmas till 5 000 kronor – 100 000 kronor för brott på bötesnivå, till 100 000 kronor – 300 000 kronor för brott med ett straffvärde på fängelse en månad och till 300 000 kronor – 500 000 kronor för brott med ett straffvärde på fängelse tre månader.

Text 2: • Förenta nationernas konvention den 31 oktober 2003 mot korruption (korruptionskonventionen). • Avtalet mellan Europeiska unionen och Japan av den 15 december 2009 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Avtalet omfattar förverkande på grund av brott. Den enda konvention som reglerar frivårdspåföljder är Europarådets konvention av den 30 november 1964 rörande övervakning av villkorligt dömda eller villkorligt frigivna personer (övervakningskonventionen).

Text 1: Någon statistik finns därför ännu inte publicerad. Försäkringskassan har dock egen statistik över antalet polisanmälda brott. Det är sannolikt att den föreslagna myndighetens verksamhet kommer att påverka antalet tillfällen till brott. Genom förändringar i de system som administrerar socialförsäkringsförmåner kan fler ärenden med felaktiga uppgifter komma att upptäckas, vilket kan medföra att någon utbetalning inte sker eller att utbetalning sker med ett mer begränsat belopp. Ökade kontrollmöjligheter medför ökade risker för upptäckt, vilket kan ha en avhållande effekt på dem som har för avsikt att missbruka systemet.

Text 2: De syns och hörs, medan de diskreta kriminella entreprenörerna fortsätter med sina olagliga affärer. I kölvattnet till den arabiska våren har svenska människorättsaktivister med ursprung i bl.a. Syrien blivit övervakande av landets regimtrogna underrättelsetjänst (Amnesty 2011, s. 1). Vad är det då som påverkar brottslighetens närvaro och utvecklingen? Vad har kommit till och vad har försvunnit? Vilka likheter och skillnader finns det mellan olika brottstyper?

Text 1: Det kan här särskilt pekas på att det kan uppstå problem i fall där den dömde inte längre är frihetsberövad med anledning av den överförda påföljden och tillstånd måste hämtas från den utfärdande staten för att kunna åtala, döma eller frihetsberöva den dömde med anledning av annan brottslighet. Vi tolkar utformningen av artikel 18 på så sätt att det i en sådan situation inte är möjligt att frihetsberöva personen i avvaktan på tillstånd från den andra staten. Detta kan medföra stora olägenheter vid fråga om allvarlig brottslighet. Denna fråga bör därför ses över.

Text 2: Rambeslutet föreskriver också strängare straff för befattning med narkotika än med narkotikaprekursorer. I svensk rätt bedömdes det även (innan det nya brottet infördes) som förberedelse till narkotikabrott eller grovt narkotikabrott att ta sådan befattning med prekursorer som inte inneburit att försökspunkten uppnåtts eller att narkotikabrott fullbordats och som därmed principiellt motsvarade den befattning som skulle straffbeläggas i det nya brottet. Sådan befattning ledde till att straffet sattes lägre än för försök till brott eller för fullbordat brott. En ytterligare utgångspunkt vid utformningen av straffskalorna var därför enligt regeringen att olovlig befattning med narkotikaprekursorer inte kunde anses motivera lika stränga straffskalor som motsvarande befattning med narkotika (a. prop. s. 40).

Text 1: Någon statistik finns därför ännu inte publicerad. Försäkringskassan har dock egen statistik över antalet polisanmälda brott. Det är sannolikt att den föreslagna myndighetens verksamhet kommer att påverka antalet tillfällen till brott. Genom förändringar i de system som administrerar socialförsäkringsförmåner kan fler ärenden med felaktiga uppgifter komma att upptäckas, vilket kan medföra att någon utbetalning inte sker eller att utbetalning sker med ett mer begränsat belopp. Ökade kontrollmöjligheter medför ökade risker för upptäckt, vilket kan ha en avhållande effekt på dem som har för avsikt att missbruka systemet.

Text 2: Det finns behov av att renodla systemen så att antingen avgifter eller ersättning för rättegångskostnader skall betalas vid prövningen. Ett fortsatt utredningsarbete med syfte att tillståndspröva vattenverksamheterna i första instans i förvaltningsmyndighet (se våra förslag i Alternativ för miljöbalkens prövningsorganisation, SOU 2004:38 samt i avsnitt 5.2.1 i detta betänkande) skulle förväntas leda till en sådan uppdelning. I avvaktan på en sådan bör det inte göras någon förändring i systemet för ersättning av rättegångskostnader. Det är i stället avgiftssystemet som bör anpassas.

Text 1: Rambeslutet föreskriver också strängare straff för befattning med narkotika än med narkotikaprekursorer. I svensk rätt bedömdes det även (innan det nya brottet infördes) som förberedelse till narkotikabrott eller grovt narkotikabrott att ta sådan befattning med prekursorer som inte inneburit att försökspunkten uppnåtts eller att narkotikabrott fullbordats och som därmed principiellt motsvarade den befattning som skulle straffbeläggas i det nya brottet. Sådan befattning ledde till att straffet sattes lägre än för försök till brott eller för fullbordat brott. En ytterligare utgångspunkt vid utformningen av straffskalorna var därför enligt regeringen att olovlig befattning med narkotikaprekursorer inte kunde anses motivera lika stränga straffskalor som motsvarande befattning med narkotika (a. prop. s. 40).

Text 2: Såvitt jag kan bedöma innebär mina förslag i övrigt ingen kostnadsökning eller intäktsminskning för staten eller för kommuner eller landsting. De framlagda förslagen kan påverka brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. De har också betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. Enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474) skall utredningen belysa om de framlagda förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.

Text 1: Såvitt jag kan bedöma innebär mina förslag i övrigt ingen kostnadsökning eller intäktsminskning för staten eller för kommuner eller landsting. De framlagda förslagen kan påverka brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. De har också betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. Enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474) skall utredningen belysa om de framlagda förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.

Text 2: • Förenta nationernas konvention den 31 oktober 2003 mot korruption (korruptionskonventionen). • Avtalet mellan Europeiska unionen och Japan av den 15 december 2009 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Avtalet omfattar förverkande på grund av brott. Den enda konvention som reglerar frivårdspåföljder är Europarådets konvention av den 30 november 1964 rörande övervakning av villkorligt dömda eller villkorligt frigivna personer (övervakningskonventionen).

Text 1: Med ” gärningsmoment ” avses omständigheter av faktisk eller rättslig natur som måste föreligga för att de objektiva rekvisiten i ett straffbud ska vara uppfyllda. Ett exempel är att den egendom som en person tog faktiskt tillhörde någon annan. I förhållande till följder av en gärning används tre olika uppsåtsformer: avsiktsuppsåt, insiktsuppsåt och likgiltighetsuppsåt. Avsiktsuppsåt  innebär att den följd som uppsåtet avser har varit eftersträvad av gärningsmannen, antingen som ett slutligt mål eller som ett genomgångsled till något annat.

Text 2: Framför allt förutsågs att nyrekrytering till illegalt spel skulle kunna minska. Regeringen konstaterade vidare att införande av kasinon som en konsekvens skulle kunna ge betydande inkomster till staten. I propositionen konstaterades även att kasinospel skulle kunna medföra sociala skadeverkningar och leda till spelrelaterad brottslighet. Regeringen framhöll att det därför var av stor betydelse att, genom kontroll och väl genomtänkta förebyggande åtgärder, försöka motverka negativa sociala konsekvenser av spelandet. Det var också viktigt och nödvändigt att den som svarar för verksamheten skulle vara tvungen att beakta och aktivt arbeta för att motverka sådana problem.

Text 1: Som vi tidigare har tagit upp finns flera svenska studier som visar på ett tydligt samband mellan vissa typer av brottslighet och att inte vara sysselsatt i studier och arbete. Därför är de tydligaste konsekvenserna för brottsligheten av utredningens förslag att en ökat tidig anknytning till arbetslivet kommer att minska brottsligheten. De typer av brott som förväntas kunna påverkas är främst egendomsbrott och trafikbrott. Utredningens förslag har en tydlig inriktning mot att regionala förutsättningar ska vara vägledande för planeringen av yrkesutbildningar i komvux och utbildningarna i gymnasieskolan. Därför finns goda möjligheter till positiva effekter över hela landet oavsett typ av – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet.

Text 2: I propositionen från 2003–2004 diskuterade dock departementet om bestämmelsen bör ändras för att ännu bättre nå syftet med den. Statistik från år 2003 visade att andelen domar efter erkännande minskade. En tydligare användning av straffrabatt på grund av erkännande skulle kunna motverka det. Departementet ansåg därför att det var viktigt att straffrabatten blev synlig för den misstänkte. Mot den bakgrunden föreslog departementet att det skall införas en regel som innebär att det av domen skall framgå om strafflindring skett på grund av erkännande.

Text 1: Finns det till exempel olösta problem som försvårar arbetet? Uppföljningen bör också ta sin utgångspunkt i fall som misslyckats, alltså en form av lokal ” haveriutredning ”. Det kan till exempel vara fall som resulterat i allvarligt våld. En viktig del av uppföljningen blir också att ställa frågan hur arbetet kan utvecklas och vad som krävs för att alla inblandade ska göra ett bra arbete. Resultaten från lokala dödsfallsutredningar som genomförts i kommunen eller regionen och som föreslås i betänkandet (avsnitt 8.8) är i förekommande fall en mycket viktig del i uppföljningen.

Text 2: Det finns behov av att renodla systemen så att antingen avgifter eller ersättning för rättegångskostnader skall betalas vid prövningen. Ett fortsatt utredningsarbete med syfte att tillståndspröva vattenverksamheterna i första instans i förvaltningsmyndighet (se våra förslag i Alternativ för miljöbalkens prövningsorganisation, SOU 2004:38 samt i avsnitt 5.2.1 i detta betänkande) skulle förväntas leda till en sådan uppdelning. I avvaktan på en sådan bör det inte göras någon förändring i systemet för ersättning av rättegångskostnader. Det är i stället avgiftssystemet som bör anpassas.

Text 1: • Förenta nationernas konvention den 31 oktober 2003 mot korruption (korruptionskonventionen). • Avtalet mellan Europeiska unionen och Japan av den 15 december 2009 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Avtalet omfattar förverkande på grund av brott. Den enda konvention som reglerar frivårdspåföljder är Europarådets konvention av den 30 november 1964 rörande övervakning av villkorligt dömda eller villkorligt frigivna personer (övervakningskonventionen).

Text 2: Begreppet organiserad brottslighet har inte någon strikt straffrättslig avgränsning och är inte klart definierat. Detta beror på att man med sådan brottslighet inte endast avser vissa kriminaliserade gärningar, utan för att de skall betraktas som organiserad brottslighet även uppställer skilda krav t.ex. på beteenden i samband med att gärningarna begås. Vissa egenskaper hos brottsligheten lyfts fram, såsom att den begås av vissa personer eller att den leder till vissa skadeverkningar. En jämförelse kan göras med det klart avgränsade begreppet förmögenhetsbrott, med vilket man menar de brott som är upptagna i brottsbalkens kapitel 8–12, utan att ytterligare krav på brotten eller gärningsmännen uppställs än vad som anges i lagtexten. Regeringen angav i skrivelsen Åtgärder mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet (skr.

Text 1: Med ” gärningsmoment ” avses omständigheter av faktisk eller rättslig natur som måste föreligga för att de objektiva rekvisiten i ett straffbud ska vara uppfyllda. Ett exempel är att den egendom som en person tog faktiskt tillhörde någon annan. I förhållande till följder av en gärning används tre olika uppsåtsformer: avsiktsuppsåt, insiktsuppsåt och likgiltighetsuppsåt. Avsiktsuppsåt  innebär att den följd som uppsåtet avser har varit eftersträvad av gärningsmannen, antingen som ett slutligt mål eller som ett genomgångsled till något annat.

Text 2: På det normativa planet fanns det dock inte heller tidigare någon tolerans mot sexuellt utnyttjande. Samlag fick bara ske mellan äkta makar. Allt därutöver var straffbart och skulle i princip leda till minst böter. Först 1864 tas bestämmelserna om straff för samlag mellan Elisabeth Elgán ogifta bort och straffen för otrohet försvinner i vissa fall långt senare.

Text 1: Finns det till exempel olösta problem som försvårar arbetet? Uppföljningen bör också ta sin utgångspunkt i fall som misslyckats, alltså en form av lokal ” haveriutredning ”. Det kan till exempel vara fall som resulterat i allvarligt våld. En viktig del av uppföljningen blir också att ställa frågan hur arbetet kan utvecklas och vad som krävs för att alla inblandade ska göra ett bra arbete. Resultaten från lokala dödsfallsutredningar som genomförts i kommunen eller regionen och som föreslås i betänkandet (avsnitt 8.8) är i förekommande fall en mycket viktig del i uppföljningen.

Text 2: Om det vid tiden för villkorlig frigivning till följd av den psykiska störningen föreligger en påtaglig risk för fortsatt brottslighet skall förvaltningsdomstol kunna besluta att den dömde antingen skall genomgå rättspsykiatrisk vård med särskilda restriktioner eller, om något vårdbehov inte föreligger, bli föremål för samhällsskyddsåtgärder. Den av Straffansvarsutredningen framlagda modellen är mycket intressant och tilltalande. Den skulle leda till en renodling av samhällets reaktioner mot dem som lider av psykisk störning och begår allvarliga brott. Den ligger också nära det reaktionssystem som Moderata Samlingspartiet sedan länge har förespråkat. ” När det rör sig om personer som har begått allvarliga gärningar som riktat sig mot eller medfört fara för annans personliga säkerhet och där det med beaktande av deras psykiska särart föreligger en påtaglig risk för ett upprepande, har samhället emellertid klarare skäl än annars att tillgodose medborgarnas krav på samhällsskydd.

Text 1: Vandrande uppgifter – dokumentationskrav Överskottsinformation får alltså användas i underrättelseverksamhet. Sådan verksamhet kan i sin tur, i förlängningen, leda till att förundersökning inleds mot en person avseende en konkret brottslig gärning. Ett exempel på detta är att det vid en hemlig avlyssning framkommer uppgifter om att A använder sig av en annan identitet, B. Denna uppgift registreras som underrättelseinformation. Vid ett senare tillfälle är personen hos polisen och skriver under ett intyg som B. Det utgör ett osant intygande enligt 15 kap. 11 § brottsbalken.

Text 2: Dagens tillträdessystem kan, enligt utredningens bedömning, medföra att intresset för omprövning kan komma att öka i gymnasieskolan därför att det kan bli ett sätt att försöka få högre betyg. Eftersom en omprövning är något annat än dagens prövning placeras den sökande i den större urvalsgruppen (grupp I). Det skulle kunna leda till att trycket på grupp I ökar. De nya reglerna om hur betyg från särskild prövning räknas kan, enligt utredningens bedömning, också medföra att intresset minskar för särskild prövning efter gymnasieskolan om elevens syfte är att höja ett betyg.

Text 1: Vid överklagande till högre instans kan den tiden ibland bli ganska lång. Enligt vår bedömning vore det orimligt att i återfallshänseende betrakta brott som begås efter det att ett villkorligt fängelsestraff dömts ut men före det att prövotiden har börjat löpa på annat sätt än brott som begås under prövotiden. Även sådana återfall bör därför alltid leda till en skärpt reaktion, om inte den nya brottsligheten är på bötesnivå. Även om återfallet har ägt rum efter utgången av prövotiden för ett villkorligt fängelsestraff eller om det är fråga om ett återfall efter ett ovillkorligt fängelsestraff, bör den tidigare brottsligheten under vissa förhållanden påverka påföljdsbestämningen för det nya brottet. I sådana fall bör, som anförts ovan, nuvarande riktlinjer och praxis tillämpas på i huvudsak samma sätt.

Text 2: Det finns flera skäl som talar för att välja den vägen. En sådan ordning skulle innebära att det blir en tydlig reaktion även vid mindre allvarliga brott, utan att för den delen böter behöver användas som påföljd. Bötesstraff för unga problematiseras i våra direktiv utifrån att brottet inte medför några tydliga konsekvenser för den unge eftersom betalningsskyldigheten ofta fullgörs av någon annan. Vidare anges i direktiven att vår översyn ska ske i ljuset av tidiga, tydliga och brottsförebyggande ingripanden. För att möjliggöra ungdomstjänst även vid brott med lägre straffmätningsvärde än idag, skulle det förmodligen behöva införas en möjlighet att döma ut ett mindre antal timmar än 20.

Text 1: Det bör dock kunna fastslås att det i allmänhet inte bör kunna krävas att konsumenten, i syfte att minimera en redan uppkommen skada, på egen hand vidtar dispositioner som innebär ytterligare risker för konsumenten. Om konsumenten tar kontakt med det finansiella företag som tillhandahållit det ursprungliga rådet för att påtala att skada har uppkommit, kan det också ligga i företagets intresse att övertala konsumenten att genom nya dispositioner försöka begränsa denna skada. Sådana dispositioner kan också medföra risk för ytterligare skada. För det fall konsumenten väljer att följa företagets rekommendationer i ett sådant fall, bör ansvaret för företaget vid uppkomsten av ytterligare skada bedömas strängt. De närmare gränserna får överlåtas på domstolarna att fastställa utifrån allmänna skadeståndsrättsliga principer.

Text 2: Vid överklagande till högre instans kan den tiden ibland bli ganska lång. Enligt vår bedömning vore det orimligt att i återfallshänseende betrakta brott som begås efter det att ett villkorligt fängelsestraff dömts ut men före det att prövotiden har börjat löpa på annat sätt än brott som begås under prövotiden. Även sådana återfall bör därför alltid leda till en skärpt reaktion, om inte den nya brottsligheten är på bötesnivå. Även om återfallet har ägt rum efter utgången av prövotiden för ett villkorligt fängelsestraff eller om det är fråga om ett återfall efter ett ovillkorligt fängelsestraff, bör den tidigare brottsligheten under vissa förhållanden påverka påföljdsbestämningen för det nya brottet. I sådana fall bör, som anförts ovan, nuvarande riktlinjer och praxis tillämpas på i huvudsak samma sätt.

Text 1: Slutligen har den kriminologiska behandlingsforskningen gjort gällande att effekterna av olika påföljder skiljer sig åt i endast mindre utsträckning. 3.1.6 Utvecklingen efter brottsbalken Kritiken mot behandlingstanken har medfört stora förändringar i brottsbalkens påföljdssystem. En kriminalpolitisk arbetsgrupp inom Brottsförebyggande rådet avgav rapporten ” Nytt straffsystem ” (1977:7). Rapporten kritiserade behandlingstanken och betonade rättvisa, förutsebarhet, likhet inför lagen samt krav på proportionalitet mellan brott och straff.

Text 2: År 2001 färdades Medelsvensson nästan 15 000 kilometer eller 40 kilometer per dygn, en fyrdubbling jämfört med år 1950. Statens institut för kommunikationsanalys beräknar att vår rörlighet kommer att fortsätta att öka med närmare två procent per år fram till år 2010, för att under det följande decenniet plana ut något. Den ökade rörligheten har naturligtvis medfört att även brottslingarnas rörlighet har ökat. Vi har ovan beskrivit utvecklingen avseende brottslighetens rörlighet över gränserna. Den ökade rörligheten har emellertid även betydelse på nationell nivå.