Kausal fråga: Orsak: “utbildningsnivå”, Verkan: “inkomst”

Text 1: Utjämningssystemet behandlas här som en form av statsbidrag som fyller funktionen av central samordning. Fördelningen av inkomster och vilken inkomst en individ har beror på en mängd faktorer. Den mest grundläggande faktorn är den lön individen erhåller från arbetsmarknaden, förutsatt att hon förvärvsarbetar. Lönen bildar tillsammans med avkastningen på sparat kapital individens faktorinkomst.

Text 2: Även utbildning och resursuttag samvarierar, men på ett annat sätt. När utbildningsnivån höjs ökar resursuttaget per capita. Detta beror på att hög utbildning ger förutsättningar för högre materiell välfärd. Därmed åstadkommer länder med hög utbildningsnivå de största ekologiska avtrycken. Samvariationen mellan utbildning, befolkningstillväxt och resursuttag gäller dock inte alltid i det korta tidsperspektivet.

Text 1: Figurerna som presenteras i avsnitten ovan indikerar att hög utbildning och hög inkomst i generella termer har positiv inverkan på mäns uttag av föräldrapenning, medan låg utbildningsnivå och låg inkomst har negativ inverkan. Det motsatta gäller för kvinnor, där utbildningsnivån skulle kunna indikera en mer attraktiv arbetsplats som uppmuntrar till tidig tillbakagång till arbetet och en låg utbildningsnivå och låg inkomst kan betyda en utebliven eller mer osäker anknytning till arbetsmarknaden eller ett behov av att använda många föräldrapenningdagar för att klara försörjningen. Argumentationen kring hur inkomster och utbildning påverkar användningen av föräldrapenning byggs på ett sådant sätt upp utifrån kända könsmönster och roller kring föräldraskapet. Kvinnors föräldraledighet är mer ovillkorad än mäns – kvinnor är föräldralediga en längre tid oavsett förutsättningar och föräldrapenninguttaget planeras utifrån detta, medan det för män fortfarande till stor del är fråga om ett val att vara föräldraledig (se t.ex. Bekkengen 2002). Den helt traditionella uppdelningen av föräldraskapet, här i termer av använd föräldrapenning, är dock i de flesta fall mer uppluckrad.

Text 2: Data innehåller alltså information om förändringar mellan tidpunkter och inte bara om tillståndet vid en viss tidpunkt som för tvärsnittsdata. Progressiv: Inkomstslag som bidrar till en utjämning av det studerade inkomstbegreppet. Regelanalys: Analys där effekterna av ett eller flera regelsystem (för t.ex. skatter eller transfereringar) isoleras från andra effekter.

Text 1: Breen & Goldthorpe (1997) argumenterar för att skillnader i utbildningsval mellan olika sociala klasser beror på att olika klasser värderar kostnader och intäkter av utbildning olika. De konstruerar en modell där personer väljer utbildning utifrån en önskan om att åtminstone förbli i den samhällsklass från vilken de kommer. Detta medför att personer från högre socialklasser värderar utbildning som ger dem tillgång till högre klasser högre än personer från lägre socialklasser. Modellen har bl.a. testats på tyska data av Becker (2003) och på nederländska data av Need & de Jong (2001). Båda studierna finner stöd för att skillnader i utbildning mellan olika socialklasser kan förklaras av att dessa klasser värderar kostnader och intäkter av utbildning olika.

Text 2: För sammanboende är mönstret inte lika tydligt. Ersättningsgraden är samtidigt i genomsnitt högre och drivkraften därmed svagare för sammanboende än den är för ensamstående. Det är till stor del en följd av att makens inkomst påverkar storleken på ersättningsgraden. Detta är särskilt tydligt för hushåll utan barn. Ensamstående utan barn behåller i genomsnitt 70 procent av den disponibla inkomsten vid arbetslöshet.

Text 1: "Som en följd av betygskonkurrensen kan inte alla elever välja fritt; den reella valfriheten gäller framför allt de elever som har högre betyg. Ungdomars sociala bakgrund kan påverka deras bild av vilka utbildningsalternativ som finns att välja bland. Föräldrars utbildningsbakgrund lyfts i allmänhet fram som den faktor som har störst betydelse för elevers gymnasieval. Elevers benägenhet att välja yrkesinriktade utbildningar respektive utbildningar som är högskoleförberedande har enligt många studier en tydlig koppling till deras föräldrars utbildningsnivå.

Text 2: Övriga kontrollvariabler i dessa modeller antas ha en konstant effekt på utfallet. Med detta menas att i estimering antas utdelningen på kontrollvariablerna vara lika för infödda såsom för andra etniska grupper. En högskoleutbildning antas till exempel påverka sannolikheten att vara sysselsatt på ett likartad sätt för personer med svensk respektive utländsk bakgrund. Det är möjligt att så inte är fallet, dvs. att vissa grupper i samhället får lägre avkastning för sina produktiva egenskaper än andra grupper. När skillnader i avkastning inte kan motiveras är detta en annan form av diskriminering.

Text 1: Studerande med lägre inkomster lånar i högre utsträckning än de som har högre inkomster. Detta kan vara en följd av att den som har högre inkomster inte behöver ta lån. Även föräldrarnas utbildningsbakgrund och inkomstsituation kan påverka studerandes lånebeslut. Lånebenägenheten är högre bland studerande med högutbildade föräldrar än bland dem som har föräldrar med lägre utbildning. Den är även högre bland dem som har föräldrar med högre inkomster och lägre bland dem som har föräldrar med lägre inkomster.

Text 2: Sambandet är dock inte linjärt då såväl kvinnodominerade som mansdominerade yrken har lägre lön än könsintegrerade yrken. Modell 1 visar även att oavsett könssammansättning i yrket har kvinnor lägre timlön än män (cirka 7 procent lägre). I modell 2 kontrolleras för utbildning, arbetslivserfarenhet, jobbets utbildningskrav, upplärningstid, sektorstillhörighet, antal underställda och yrkesklass, dvs. individuella och yrkesmässiga egenskaper som tidigare forskning visar påverkar lönenivån. I modellen ser vi att sambandet mellan yrkens könsammansättning och lön minskar när hänsyn tas till dessa egenskaper. En del av sambandet mellan yrkets könssammansättning och lön kan därför förklaras av att det finns individmässiga och yrkesmässiga skillnader som är kopplade till andelen kvinnor i yrket.

Text 1: År 1979 och 1986/87 finns det också en signifikant negativ interaktion mellan kvinna  och inkandel. Att interaktionseffekten är negativ betyder att den till stor del tar ut den positiva effekten av inkandel. "Resultatet blir att kvinnans andel av inkomsterna främst påverkar situationen bland männen; är kvinnans andel av inkomsten hög är risken stor att mannen saknar kontantmarginal. Däremot spelar kvinnans inkomstandel mindre roll för sannolikheten att hon själv skall ha eller inte ha någon kontantmarginal.

Text 2: forskning kring hur mer specifika faktorer på arbetsmarknaden samt i skatte- och transfereringssystemen påverkar rörligheten är sällsynta. Ett undantag är en ny studie från USA som visar att riktade insatser, som syftar till att öka låginkomsttagares sysselsättning och inkomster, kan ha gynnsamma intergenerationella effekter. Bastian och Michelmore (2018) finner att det amerikanska jobbskatteavdraget (EITC), vilket främst täcker ensamstående mödrar med låga inkomster, också påverkar deras barns utbildningsutfall och framtida inkomster. Författarna menar att huvudförklaringen till denna effekt inte är familjens ökade inkomster utan snarare det faktum att föräldern är sysselsatt, vilket kan antyda en positiv förebildseffekt. Utformningen av det sociala skyddsnätet kan också tänkas ha intergenerationella effekter.

Text 1: Beräkningarna följer de konventioner som normalt tillämpas av Finansdepartementet vid beräkningar av offentlig-finansiella effekter av ändrade punktskatter. Beräkningarna av den varaktiga nettoeffekten av slopad koldioxidskatt i industrin följer de konventioner som normalt tillämpas på förändringar i indirekta skatter på företagens insatsvaror. Det innebär att skattebortfallet i sin helhet antas resultera i högre lönesumma. Samma antagande har tillämpats för den del av skattebortfallet i värmesektorn som avser värmeleveranser till företagssektorn. För den del av bortfallet som avser värmeleveranser till hushållen följer beräkningarna däremot de konventioner som normalt tillämpas på ändrade punktskatter på hushållens konsumtion.

Text 2: För elevkullar som genomgått större delen av sin grundskoletid efter skolvalets införande ger studierna ett blandat intryck när det gäller effekter av större valmöjligheter. Wondratschek et al. (2013) finner att en ökning i valmöjligheterna motsvarande en standardavvikelse har lett till en resultatförbättring motsvarande 1,2 percentilpoäng i genomsnitt. "Flera av de positiva effekterna i studierna visar sig dock känsliga för val av specifikation; i vissa fall blir effekterna noll, och i några enstaka fall även negativa, när den empiriska modellen tar hänsyn till att betydelsen av elevernas familjebakgrund kan variera över tid.

Text 1: Män med dålig förankring på arbetsmarknaden och vars huvudsakliga inkomst kommer från arbetsmarknadsstöd eller män som är beroende av socialbidrag tenderar att ta ut kortare föräldraledighet än män med bättre förankring på arbetsmarknaden. Utbildningsnivå ger också en viktig anvisning till hur uttaget av föräldrapenning mellan föräldrarna fördelar sig. T.ex. påverkar hög utbildning hos både mamman och pappan pappans uttag av föräldrapenning positivt. Regeländringar har också betydelse för mäns och kvinnors uttag av föräldrapenning. Det stora antalet förändringar som genomförts under senare år gör det dock svårt att uttala sig om vilka effekter var och en av förändringarna inom föräldrapenningen kan ha haft.

Text 2: forskning kring hur mer specifika faktorer på arbetsmarknaden samt i skatte- och transfereringssystemen påverkar rörligheten är sällsynta. Ett undantag är en ny studie från USA som visar att riktade insatser, som syftar till att öka låginkomsttagares sysselsättning och inkomster, kan ha gynnsamma intergenerationella effekter. Bastian och Michelmore (2018) finner att det amerikanska jobbskatteavdraget (EITC), vilket främst täcker ensamstående mödrar med låga inkomster, också påverkar deras barns utbildningsutfall och framtida inkomster. Författarna menar att huvudförklaringen till denna effekt inte är familjens ökade inkomster utan snarare det faktum att föräldern är sysselsatt, vilket kan antyda en positiv förebildseffekt. Utformningen av det sociala skyddsnätet kan också tänkas ha intergenerationella effekter.

Text 1: Vad spelar då studiestödet för roll för rekryteringen till fortsatta studier? I en studie från 1994 finner Fredriksson att studiebidraget i viss utsträckning inverkar på tillströmningen till högre utbildning, men att betydelsen inte är särskilt stor. ESO–rapporten  ovan konstaterar att det dåvarande studiebidraget på ca 18 000 kronor om året visserligen medförde en högre livsinkomst för den studerande, men med tre års studier och en normal löneutveckling innebar det mindre än en procentenhets tillskott till utbildningens förväntade avkastning. Om det är rimligt att efterfrågan på utbildning ökar med den förväntade framtida högre inkomsten så talar detta för att bidragen inte har särskilt stor betydelse. Däremot kan den totala nivån på studiestödet, snarare än förhållandet mellan lån och bidrag, spela roll på kort sikt.

Text 2: Utjämningssystemet behandlas här som en form av statsbidrag som fyller funktionen av central samordning. Fördelningen av inkomster och vilken inkomst en individ har beror på en mängd faktorer. Den mest grundläggande faktorn är den lön individen erhåller från arbetsmarknaden, förutsatt att hon förvärvsarbetar. Lönen bildar tillsammans med avkastningen på sparat kapital individens faktorinkomst.

Text 1: För att undvika oklarheter om vem som bär ansvaret för skada vållad av elev under arbetsplatsförlagd utbildning föreslår utredningen att detta måste regleras mellan skola och arbetsplats innan eleven inleder den arbetsplatsförlagda utbildningen. Inkomster från en lärlingsutbildning ska behandlas som andra inkomster. Rätten till studiehjälp påverkas inte eftersom utbildningen är en heltidsutbildning. Betänkandet remitterades i oktober 2010 tillsammans med en promemoria (U2010/5775  G) från Utbildningsdepartementet. Promemorian har utarbetats för att komplettera och ur ett skoljuridiskt perspektiv ytterligare belysa frågor i anslutning till förslagen i SOU 2010:19.

Text 2: För personer med svag förankring på arbetsmarknaden är drivkrafterna numera överlag starka. Den lägre sysselsättningsgraden bland individer med kort utbildning eller som är utrikes födda bedöms inte främst bero på bristande incitament utan snarare på att de saknar de kvalifikationer som efterfrågas på svensk arbetsmarknad. Skillnader i lön påverkar utbildningsbeslut och yrkesval. Avsnittet fortsätter med att konstatera att avkastningen på utbildning är låg men att Sverige, trots detta, har en hög andel högskoleutbildade. Vidare beskrivs hur brist på arbetskraft i offentlig verksamhet skulle kunna dämpas med flexiblare löner.

Text 1: Beräkningarna följer de konventioner som normalt tillämpas av Finansdepartementet vid beräkningar av offentlig-finansiella effekter av ändrade punktskatter. Beräkningarna av den varaktiga nettoeffekten av slopad koldioxidskatt i industrin följer de konventioner som normalt tillämpas på förändringar i indirekta skatter på företagens insatsvaror. Det innebär att skattebortfallet i sin helhet antas resultera i högre lönesumma. Samma antagande har tillämpats för den del av skattebortfallet i värmesektorn som avser värmeleveranser till företagssektorn. För den del av bortfallet som avser värmeleveranser till hushållen följer beräkningarna däremot de konventioner som normalt tillämpas på ändrade punktskatter på hushållens konsumtion.

Text 2: Valet av gymnasieprogram har störst betydelse för elever med lägst meritvärden från grundskolan. För dessa elever underlättas etableringen på arbetsmarknaden av att välja en yrkesutbildning, så länge utbildningen har en relativt god koppling till arbetsmarknaden inom de yrken den förbereder för. Inkomst, sannolikheten att ta examen och sannolikheten att lyckas etablera sig på arbetsmarknaden eller övergå till högskolestudier påverkas av vilket program man väljer i gymnasieskolan, men effekterna är alltså störst för de som har svårare förutsättningar med exempelvis relativt sett låga betyg i grundskolan. För att kunna bidra till kompetensförsörjningen behöver utbudet av yrkesutbildning inom komvux både breddas och öka.

Text 1: Även om detta är en enstaka studie och det inte är säkert att grupperna är helt jämförbara får resultaten anses peka på ett eventuellt mycket viktigt samband. De ungdomar som är fysiskt aktiva har ofta bättre skolprestationer, varför mer motion i skolan skulle kunna förbättra elevernas inlärning. Dock är det oklart om detta samband främst beror på andra faktorer såsom föräldrarnas utbildningsnivå. Stämningsläge och psykisk hälsa Det föreligger ett samband mellan depression och graden av fysisk inaktivitet.

Text 2: Beräkningarna följer de konventioner som normalt tillämpas av Finansdepartementet vid beräkningar av offentlig-finansiella effekter av ändrade punktskatter. Beräkningarna av den varaktiga nettoeffekten av slopad koldioxidskatt i industrin följer de konventioner som normalt tillämpas på förändringar i indirekta skatter på företagens insatsvaror. Det innebär att skattebortfallet i sin helhet antas resultera i högre lönesumma. Samma antagande har tillämpats för den del av skattebortfallet i värmesektorn som avser värmeleveranser till företagssektorn. För den del av bortfallet som avser värmeleveranser till hushållen följer beräkningarna däremot de konventioner som normalt tillämpas på ändrade punktskatter på hushållens konsumtion.

Text 1: Avsikten var att skapa en utgångspunkt för s.k. best practices avseende förvaltningen av karriär och anställningsvillkor för visstidsanställda forskare verksamma inom högskolesektorn och finansierade genom olika former av externa forskningsanslag. Arbetet byggde på insikten att tidsbegränsade anslag även fortsättningsvis kommer att spela en stor roll för såväl forskningens finansiering som för dess utförande, och att kontraktsanställda forskare därmed gör en betydande insats för forskningen. Följaktligen påverkas också tillgången på denna värdefulla arbetskraft av de karriärförutsättningar som gruppen erbjuds. Av detta följde det som kommit att bli känt som the Research Careers Initiatives (RCI) som bevakade och följde upp tillämpningen av konkordatet (ett sekretariat tillhandhölls av OSI tillsammans med Universities UK, en intresseorganisation för universitet och colleges). Tongivande för arbetet var professor Sir Gareth Roberts som några år senare kom att på regeringens uppdrag skriva en rapport om tillgången på personer med färdigheter i vetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik - SET for success (även kallad the Roberts ’ Review).

Text 2: I den enkät utredningen genomförde gentemot skolelever i årskurs 6 hade 40 procent av de barn som hade erfarenhet av kulturskolan fått reda på verksamheten av sina föräldrar. "Många av dessa föräldrar är högutbildade vilket återspeglar mönstren för kulturkonsumtion i det övriga samhället; utbildning påverkar kulturvanorna mer än social klassbakgrund och hushållets inkomster. Att vara elev i kulturskolan verkar även ha en hög korrelation med skoltrivsel och goda studieresultat. I en studie om elever i Stockholms kulturskola har samtliga elever ett medelbetyg över genomsnittet.

Text 1: Vad spelar då studiestödet för roll för rekryteringen till fortsatta studier? I en studie från 1994 finner Fredriksson att studiebidraget i viss utsträckning inverkar på tillströmningen till högre utbildning, men att betydelsen inte är särskilt stor. ESO–rapporten  ovan konstaterar att det dåvarande studiebidraget på ca 18 000 kronor om året visserligen medförde en högre livsinkomst för den studerande, men med tre års studier och en normal löneutveckling innebar det mindre än en procentenhets tillskott till utbildningens förväntade avkastning. Om det är rimligt att efterfrågan på utbildning ökar med den förväntade framtida högre inkomsten så talar detta för att bidragen inte har särskilt stor betydelse. Däremot kan den totala nivån på studiestödet, snarare än förhållandet mellan lån och bidrag, spela roll på kort sikt.

Text 2: Sambandet är dock inte linjärt då såväl kvinnodominerade som mansdominerade yrken har lägre lön än könsintegrerade yrken. Modell 1 visar även att oavsett könssammansättning i yrket har kvinnor lägre timlön än män (cirka 7 procent lägre). I modell 2 kontrolleras för utbildning, arbetslivserfarenhet, jobbets utbildningskrav, upplärningstid, sektorstillhörighet, antal underställda och yrkesklass, dvs. individuella och yrkesmässiga egenskaper som tidigare forskning visar påverkar lönenivån. I modellen ser vi att sambandet mellan yrkens könsammansättning och lön minskar när hänsyn tas till dessa egenskaper. En del av sambandet mellan yrkets könssammansättning och lön kan därför förklaras av att det finns individmässiga och yrkesmässiga skillnader som är kopplade till andelen kvinnor i yrket.

Text 1: Även utbildning och resursuttag samvarierar, men på ett annat sätt. När utbildningsnivån höjs ökar resursuttaget per capita. Detta beror på att hög utbildning ger förutsättningar för högre materiell välfärd. Därmed åstadkommer länder med hög utbildningsnivå de största ekologiska avtrycken. Samvariationen mellan utbildning, befolkningstillväxt och resursuttag gäller dock inte alltid i det korta tidsperspektivet.

Text 2: Siffror för 1994 m Uppgift saknas eller ej tillämplig kategori Sammanfattningsvis finns det mycket som tyder på att dessa internränteberäkningar underskattar värdet av utbildningsinvesteringar men de kan även i vissa fall överskatta dem. Till viss del kan ju de intäkter som synes vara förknippade med utbildning bero på andra faktorer än positiva utbildningseffekter – exempelvis medfödd begåvning, utbildning som signalerande och sorterande faktor. "Nyare svenska studier tyder på att beräkningar av avkastning på utbildning utan hänsynstagande till begåvningsfaktorer ger en överskattning av utbildningens effekter (Isacsson, 1997; Kjellström, 1997).

Text 1: Svux var samordnat med det dåvarande studiemedelssystemet, bland annat vad gällde regler för hel- och deltidsstudier och prövning av studieresultat. Det gick dock inte att få ersättning för utlandsstudier. Stödets nivå påverkades av inkomsten före studiernas början. För den som tillhörde en arbetslöshetskassa relaterades nivån till den dagpenning som den studerande skulle ha haft om hen varit arbetslös och erhållit utbildningsbidrag. För den som inte tillhörde en arbetslöshetskassa gällde liksom för utbildningsbidrag en lägsta dagpenning.

Text 2: Män med dålig förankring på arbetsmarknaden och vars huvudsakliga inkomst kommer från arbetsmarknadsstöd eller män som är beroende av socialbidrag tenderar att ta ut kortare föräldraledighet än män med bättre förankring på arbetsmarknaden. Utbildningsnivå ger också en viktig anvisning till hur uttaget av föräldrapenning mellan föräldrarna fördelar sig. T.ex. påverkar hög utbildning hos både mamman och pappan pappans uttag av föräldrapenning positivt. Regeländringar har också betydelse för mäns och kvinnors uttag av föräldrapenning. Det stora antalet förändringar som genomförts under senare år gör det dock svårt att uttala sig om vilka effekter var och en av förändringarna inom föräldrapenningen kan ha haft.

Text 1: Siffror för 1994 m Uppgift saknas eller ej tillämplig kategori Sammanfattningsvis finns det mycket som tyder på att dessa internränteberäkningar underskattar värdet av utbildningsinvesteringar men de kan även i vissa fall överskatta dem. Till viss del kan ju de intäkter som synes vara förknippade med utbildning bero på andra faktorer än positiva utbildningseffekter – exempelvis medfödd begåvning, utbildning som signalerande och sorterande faktor. "Nyare svenska studier tyder på att beräkningar av avkastning på utbildning utan hänsynstagande till begåvningsfaktorer ger en överskattning av utbildningens effekter (Isacsson, 1997; Kjellström, 1997).

Text 2: Studerande med lägre inkomster lånar i högre utsträckning än de som har högre inkomster. Detta kan vara en följd av att den som har högre inkomster inte behöver ta lån. Även föräldrarnas utbildningsbakgrund och inkomstsituation kan påverka studerandes lånebeslut. Lånebenägenheten är högre bland studerande med högutbildade föräldrar än bland dem som har föräldrar med lägre utbildning. Den är även högre bland dem som har föräldrar med högre inkomster och lägre bland dem som har föräldrar med lägre inkomster.

Text 1: Skolan är därför en viktig arena där det i ett tidigt stadium går att se samhällets framtida socioekonomiska differentieringar. En av dessa differentieringar sker genom reproduktionen av könsskillnader. Statistiskt kan man t.ex. se att differentiering på grund av könstillhörighet präglar elevernas ” val ” av olika utbildningsprogram. Vissa program överrepresenteras av flickor, som exempelvis omvårdnadsprogrammet, och vissa av pojkar, som exempelvis byggprogrammet. Ett annat område där skillnaderna reproduceras är elevernas socioekonomiska bakgrund.

Text 2: Män med dålig förankring på arbetsmarknaden och vars huvudsakliga inkomst kommer från arbetsmarknadsstöd eller män som är beroende av socialbidrag tenderar att ta ut kortare föräldraledighet än män med bättre förankring på arbetsmarknaden. Utbildningsnivå ger också en viktig anvisning till hur uttaget av föräldrapenning mellan föräldrarna fördelar sig. T.ex. påverkar hög utbildning hos både mamman och pappan pappans uttag av föräldrapenning positivt. Regeländringar har också betydelse för mäns och kvinnors uttag av föräldrapenning. Det stora antalet förändringar som genomförts under senare år gör det dock svårt att uttala sig om vilka effekter var och en av förändringarna inom föräldrapenningen kan ha haft.

Text 1: Utjämningssystemet behandlas här som en form av statsbidrag som fyller funktionen av central samordning. Fördelningen av inkomster och vilken inkomst en individ har beror på en mängd faktorer. Den mest grundläggande faktorn är den lön individen erhåller från arbetsmarknaden, förutsatt att hon förvärvsarbetar. Lönen bildar tillsammans med avkastningen på sparat kapital individens faktorinkomst.

Text 2: Förändringar och utvecklingstendenser inom arbetsliv och arbetsmarknad belyses empiriskt och teoretiskt samt betydelsen av kön, social klass och etnicitet uppmärksammas särskilt. Relationer mellan utbildning och arbete behandlas utifrån lika teoretiska perspektiv och exemplifieras med förhållandena i Sverige och i andra länder. Särskild uppmärksamhet fästes vid hur relationerna mellan utbildning och arbete påverkas av kön, social klass och etnicitet. Detta block som inleder studierna omfattar ca 40 poäng. Kurser inom blocket skulle kunna utformas av för programmet huvudansvarig institution i samverkan med bl.a. sociologi, statsvetenskap och pedagogik.

Text 1: Även om detta är en enstaka studie och det inte är säkert att grupperna är helt jämförbara får resultaten anses peka på ett eventuellt mycket viktigt samband. De ungdomar som är fysiskt aktiva har ofta bättre skolprestationer, varför mer motion i skolan skulle kunna förbättra elevernas inlärning. Dock är det oklart om detta samband främst beror på andra faktorer såsom föräldrarnas utbildningsnivå. Stämningsläge och psykisk hälsa Det föreligger ett samband mellan depression och graden av fysisk inaktivitet.

Text 2: År 1979 och 1986/87 finns det också en signifikant negativ interaktion mellan kvinna  och inkandel. Att interaktionseffekten är negativ betyder att den till stor del tar ut den positiva effekten av inkandel. "Resultatet blir att kvinnans andel av inkomsterna främst påverkar situationen bland männen; är kvinnans andel av inkomsten hög är risken stor att mannen saknar kontantmarginal. Däremot spelar kvinnans inkomstandel mindre roll för sannolikheten att hon själv skall ha eller inte ha någon kontantmarginal.