Kausal fråga: Orsak: “droger”, Verkan: “missbruk”

Text 1:  Vid en jämförelse med de problem som alkoholmissbruket orsakar befinner sig narkotikaproblemen på en lägre nivå. Narkotikaproblemen är på samhällsnivå därför inte i första hand ett folkhälsoproblem utan snarare ett kriminal- och socialpolitiskt problem. På individnivå är däremot problemen betydande.

Text 2: I samspelet med de yttre omständigheterna i arbetet och med individens egen sårbarhet uppstår olika tecken på psykisk ohälsa hos en del. Ekonomisk stress, otrygga ekonomiska förhållanden, viss form av segregation, arbetslöshet och diskriminerande behandling av t.ex. invandrare, funktionshindrade eller homosexuella är alla riskfaktorer för utvecklande av psykisk ohälsa. Alkoholmissbruk är också en faktor som påverkar den psykiska hälsan negativt. Samhället förändras mycket snabbt och därmed ställs stora krav på människors förmåga att hantera olika relationer och olika former av familjebildning. Att kunna få stöd att hantera olika kriser och separationer, är också en viktig del i att minska den psykiska sårbarheten.

Text 1: Programmet stödjer enbart projekt som rör illegala droger. Programmets allmänna mål är: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi.

Text 2: För pojkar är det den lägsta nivån sedan 1989 och för flickor sedan 1996 (CAN 2010). Riskabel alkoholkonsumtion föreligger när konsumtionen sker i sådan mängd eller på sådant sätt att den medför hälsorisker. Det finns inte någon allmänt accepterad definition av riskabelt alkoholbruk. År 2010 hade 13 procent i befolkningen 16–84 år riskabel alkoholkonsumtion, enligt Folkhälsoinstitutets definition.

Text 1: Anabola androgena steroider anges med stor sannolikhet ha mindre beroenderisk kopplad till akuta fysiologiska och farmakologiska mekanismer (stimulering av hjärnans belöningssystem) än vad som är fallet för t.ex. heroin, kokain eller amfetamin. Anabola androgena steroider anges med stor sannolikhet också vara mindre toxiska än de i dag narkotikaklassificerade substanserna. Det anges vidare att det såvitt känt inte finns några hållpunkter för att användare av anabola androgena steroider i sig medför ökad risk för att hamna i den typ av svår social misär, som associeras med intensivt narkotikamissbruk. Sammantaget ger det som kommit fram en bild av att dopningsmedlens farlighet är hög i de avseenden som berörs i detta kapitel. När det gäller jämförelse av farlighet hos vissa hälsofarliga varor i förhållande till narkotika kan det framhållas att GHB, som GBL och 1,4-butandiol ombildas till efter intag i människokroppen, av Jonas Hartelius har åsatts näst högsta farlighetsklass, dvs. steg F5.

Text 2: Programmet stödjer enbart projekt som rör illegala droger. Programmets allmänna mål är: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi.

Text 1: En alkohol- och drogfri arbetsplats är en förutsättning för en god arbetsmiljö. Är kulturen på arbetsplatsen sådan att missbruk kan främjas är detta ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Ett missbruk påverkar inte bara missbrukaren själv utan också arbetskamrater, studiekamrater och studenter. Arbetsgivare, alla anställda och elever har gemensamt ansvar att verka för en effektiv och mänsklig arbetsmiljö utan alkohol eller andra droger. Om problem med bruk  missbruk av alkohol eller andra droger uppstår är det viktigt att snabbt och bra hantera dessa problem.

Text 2: Programmet stödjer enbart projekt som rör illegala droger. Programmets allmänna mål är: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi.

Text 1: Programmet stödjer enbart projekt som rör illegala droger. Programmets allmänna mål är: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi.

Text 2: Programmet bygger på EU: s narkotikastrategi och handlingsplan och har tre allmänna mål: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi. Programmet medfinansierar dels projektverksamhet (action grants) som omfattar minst två organisationer i minst två EU-länder, dels driftsbidrag (operation grants) till ideella organisationer, frivilliga sammanslutningar, stiftelser och andra icke-statliga organisationer, vars verksamhet bidrar till de allmänna målen för drogpreventionsprogrammet.

Text 1: Framförallt är det de som inte reser alls eller sällan med kollektivtrafiken som känner större otrygghet än vaneresenärer vilket visar att för att få fler som reser med kollektivtrafiken är det ännu viktigare att tänka på otrygghetsaspekten. I en senare undersökning i Göteborg värderades information vid förseningar, tidhållning, turtäthet, snabbhet samt prisvärdhet högre än trygghet (Wassenius, 1997). Berusade eller drogpåverkade människor i samband med en kollektivtrafikresa anser drygt två tredjedelar av påverka trivseln negativt. I en intervjuundersökning med arbetspendlare Stockholm framkom att otryggheten man känner i samband med resor i tunnelbanan beror på rädslan för andra passagerare men också att tåget ska bli stående i en tunnel (Algers, Olsson & Widell, 2001). Ett viktigt skäl till att man väljer buss framför tunnelbanan är att bussen känns tryggare och personligare.

Text 2: Av kvinnorna har drygt hälften försörjt sig genom prostitution. I ett par fall har det rört sig om gränsfall med åtminstone en problematisk promiskuitet. De har till följd av egen hjälplöshet eller promiskuitet utnyttjats gravt sexuellt i alkohol- eller narkotikamissbrukarkretsar och indirekt kunnat leva på det eller tas om hand. Deras egen upplevelse har överlag varit att de själva kunnat styra sina sexuella förbindelser och eventuella försiktighetsmått vid samlag, men i praktiken har de fått underordna sig män i svårbemästrade beroenderelationer och i ett par fall närmast fungerat som slavinnor åt gravt kriminella män. Exempel har också funnits på mer varsamt men dubbelbottnat omhändertagande från männens sida, inte sällan äldre män.

Text 1: Programmet stödjer enbart projekt som rör illegala droger. Programmets allmänna mål är: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi.

Text 2:  Vid en jämförelse med de problem som alkoholmissbruket orsakar befinner sig narkotikaproblemen på en lägre nivå. Narkotikaproblemen är på samhällsnivå därför inte i första hand ett folkhälsoproblem utan snarare ett kriminal- och socialpolitiskt problem. På individnivå är däremot problemen betydande.

Text 1: Under senare år har realpriserna på alkoholdrycker sjunkit och tillgängligheten till i Sverige inköpt alkohol ökat samtidigt som konsumtionen, följdriktigt, ökat. 3. Intensifierad införsel av alkoholdrycker leder till ökad vidareförsäljning och därmed till vidgad illegal handel med alkoholdrycker. Av delbetänkandet framgick att en betydande del av denna handel riktar sig till ungdomar. En allt större andel unga kommer på detta sätt i kontakt med kriminell verksamhet.

Text 2: För pojkar är det den lägsta nivån sedan 1989 och för flickor sedan 1996 (CAN 2010). Riskabel alkoholkonsumtion föreligger när konsumtionen sker i sådan mängd eller på sådant sätt att den medför hälsorisker. Det finns inte någon allmänt accepterad definition av riskabelt alkoholbruk. År 2010 hade 13 procent i befolkningen 16–84 år riskabel alkoholkonsumtion, enligt Folkhälsoinstitutets definition.

Text 1: Programmet bygger på EU: s narkotikastrategi och handlingsplan och har tre allmänna mål: • att förebygga och minska användningen av narkotika, narkotikaberoende och skador till följd av narkotikaanvändning, • att bidra till att förbättra informationen om användning av narkotika, och • att stödja genomförandet av EU: s narkotikastrategi. Programmet medfinansierar dels projektverksamhet (action grants) som omfattar minst två organisationer i minst två EU-länder, dels driftsbidrag (operation grants) till ideella organisationer, frivilliga sammanslutningar, stiftelser och andra icke-statliga organisationer, vars verksamhet bidrar till de allmänna målen för drogpreventionsprogrammet.

Text 2: Den del av hjärnan som reglerar hjärtverksamheten kan störas, så att hjärtat slår okontrollerat och i värsta fall stannar. • Vid sniffning blir personen i fråga omtöcknad, med dålig balans och muskelkontroll och dämpade reflexer, vilket leder till att olyckor lätt händer. • Sniffningsmedlen är brandfarliga, vilket även det kan leda till olyckor. • Det finns också exempel på att de hallucinationer som följer på ett tungt sniffningsrus gett panik- och ångestattacker eller stark nedstämdhet. Olika typer av skador till följd av sniffning kan uppkomma på längre sikt:

Text 1: Det kan vara riskabelt att enbart förlita sig till en indikator när missbrukets omfattning skattas. Även en mindre förändring i indikatorn och dess samband med missbruket kan leda till relativt stora skattningsfel. Ett sätt att minska detta problem är att utnyttja informationen från flera indikatorer samtidigt. För att metoden ska kunna användas krävs data om de olika indikatorerna uppdelat på region (t.ex. kommun, polisdistrikt eller län).

Text 2: En alkohol- och drogfri arbetsplats är en förutsättning för en god arbetsmiljö. Är kulturen på arbetsplatsen sådan att missbruk kan främjas är detta ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Ett missbruk påverkar inte bara missbrukaren själv utan också arbetskamrater, studiekamrater och studenter. Arbetsgivare, alla anställda och elever har gemensamt ansvar att verka för en effektiv och mänsklig arbetsmiljö utan alkohol eller andra droger. Om problem med bruk  missbruk av alkohol eller andra droger uppstår är det viktigt att snabbt och bra hantera dessa problem.

Text 1: De kom med en massa förslag om utbildning och om jobb. Ibland är det socialen som kallat på mig, ibland har jag gått dit själv. Det beror på hur långt ner jag har gått med drogerna. I den nya staden var jag inte ute och bråkade så mycket. Jag hade fått andra intressen:

Text 2: Droger, narkotika. Sjukdomssymtom liknande Parkinson eller schizofreni orsakas. —: Med droger orsakas hjärnskador. Plågsamma tester. —: Avel av sjuka djur. —:

Text 1: ökning av antalet personer i behandling för alkoholberoende och mindre sjukhusvård för skrumplever, ökad behandling och ökat antal medlemmar i Anonyma alkoholister (AA) och lägre dödlighet i skrumplever i USA (1990, 1991) och i Ontario, Kanada (1990, 2005 (tidsserieanalys)). Holder och Parker (1992) fann vid multivariat tidsserieanalys av data från Nordkarolina, USA att en ökning av behandling för alkoholberoende medförde lägre dödlighet i skrumplever, under hänsyn tagen till ändrad alkoholkonsumtion. Romelsjö fann i ett tidigt arbete (1987) ett samband mellan ökad försäljning av Antabus och Disulfiram (ges till alkoholberoende, och motverkar alkoholintag genom att stoppa nedbrytningen av alkohol i kroppen, vilket vanligen medför avsevärda obehag) och minskning av dödlighet och sjukhusvård i nära alkoholrelaterade sjukdomar i Stockholms län. Leifman och Romelsjö (1997) fann vid analys med bättre metodik (tidsserieanalys) ett signifikant samband mellan försäljningen av Antabus och Disulfiram samt dödlighet och sjukhusvård i nära alkoholrelaterade sjukdomar i Stockholms län 1980 94, under samtidig kontroll för alkoholkonsumtion. Dessa uppgifter talar för att man i frågor rörande policy och resurser till behandling också bör beakta de positiva effekter som behandling kan ha på allvarliga och kostsamma alkoholrelaterade problem i befolkningen.

Text 2: Beslut om att inleda behandling ska föregås av tvärprofessionell utredning (se kapitel 4). Allmänläkare som genomgått en särskild kortare utbildning bör dock ha möjlighet att svara för den löpande behandlingen. Enligt 1 kap. 2 § avses med opiatberoende beroende som framkallas av heroin, opium eller morfin. Det innebär att läkemedelsassisterad behandling strikt tolkat inte kan ges för snarlika beroendetillstånd som framkallas av opioider. Klinisk erfarenhet visar att även personer som utvecklat beroende av smärtstillande medel av opioidtyp kan ha nytta av behandlingen.

Text 1: Droger, narkotika. Sjukdomssymtom liknande Parkinson eller schizofreni orsakas. —: Med droger orsakas hjärnskador. Plågsamma tester. —: Avel av sjuka djur. —:

Text 2: Även i andra situationer när en missbrukare har kommit in i ett allvarligt förvirringstillstånd och det är uppenbar fara för hans fysiska hälsa eller liv skall tvångsvård kunna tillämpas. I vissa fall kan vidare ett abstinenstillstånd vara så svårartat att det under en kortare tid måste betecknas som en allvarlig psykisk störning. Självklart är att ett allvarligt missbruk som leder enbart till allvarliga kroppsliga komplikationer inte skall kunna medföra psykiatrisk tvångsvård. Enligt min bedömning är det ofrånkomligt att också framhålla att en psykisk funktionsnedsättning som beror på åldrande och som tar sig uttryck i s.k. åldersdement beteende kan vara så kraftigt att begreppet allvarlig psykisk störning är tillämpligt. För psykiskt utvecklingsstörda gäller att enbart hämning i förståndsutvecklingen inte skall kunna utgöra grund för psykiatrisk tvångsvård. [- - -]

Text 1: Informella vräkningar förekommer också inom Altbo – Göteborgs kommuns alternativa boende för dem som av olika skäl är utestängda från den reguljära bostadsmarknaden. I en intervju med personal på ett sådant boende framställs dessa vräkningar som någonting som sker med den boendes samtycke och ” frivilligt ” eftersom den boende, då denne en gång flyttade in, informerats om verksamhetens regler. Ett återfall i missbruk leder till vräkning och ansvaret läggs över på den bostadslöse individen. AP: I fall att det skulle vara så att det blir onykterhet, vad ska hända?

Text 2: Klart är dock att förskrivningen ökar med stigande ålder och att kvinnor brukar lugnande medel i större utsträckning än vad män gör. Kortutbildade, arbetslösa och personer som lever under socioekonomiskt underpriviligierade förhållanden konsumerar också betydligt mer bensodiazepiner än andra. De droger som följande kapitel behandlar har det gemensamt att de påverkar det centrala nervsystemet, vilket inte är något större problem om användningen är temporär och begränsad. Däremot ger tillvänjning och beroende upphov till betydande sociala och hälsomässiga problem. Positivt är att försäljningen av tobak för rökning har minskat under de senaste decennierna i befolkningen som helhet.

Text 1: Funktionsnedsättning och missbruk är ett forskningsområde som försummats under det senaste decenniet. Vissa studier visar att alkohol och droganvändning kan orsaka funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Studier av förekomst av missbruk av personer med funktionsnedsättning har sällan uppmärksammats i forskningen. Förekomst av missbruk kan variera mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning.

Text 2: De klienter som i dag vårdas enligt LVM har ofta allvarliga beroendeproblem och sociala problem, inte sällan i kombination med samtidig psykisk eller somatisk sjukdom. Det är sålunda en grupp som har särskilt stora vårdbehov. Det är också klienter som exponeras för extrema risker på grund av missbruket. Inom ramen för tvångsvård enligt LVM finns också ovanligt goda möjligheter att ställa in och upprätthålla läkemedelsbehandling genom att klienten vistas i sluten vård. Genom att inleda behandling inom tvångsvården minskar också risken för återfall och vidhängande risk för överdos vid övergången till vård med samtycke.

Text 1: Rehabilitering av dopningsmissbrukare är en långvarig process där möjligheten till återgång till ett normalt socialt liv är relativt liten. I stor utsträckning hänger detta samman med att dopningsmissbruk ofta förenas med annan missbruksproblematik. Det finns vetenskapligt utförda studier som klart bestyrker att anabola androgena steroider känsliggör hjärnan för alkohol och narkotiska preparat, vilket i många fall leder till ett uttalat drogberoende. Att dopningsmissbruk ofta leder till ökad aggressivitet och fientlighet samt även kan leda till ökad våldsbenägenhet råder det enighet om, liksom att ett antal mycket grova våldsbrott begåtts av personer som varit påverkade av dopningsmedel. En svårighet vid bedömningen av i vad mån dopningspåverkan föranlett våldsbrottet är som nyss sagts att dopningsmissbruk ofta förenas med annat missbruk.

Text 2: Goda erfarenheter finns av att hänvisa dessa personer till rådgivande samtal. Detta gäller särskilt de personer som blir gripna eller identifierade för första gången. Det finns här en parallell till personer med hög konsumtion av alkohol som söker vård på akutmottagning till följd av en alkoholrelaterad skada. Forskning visar att dessa är mer benägna att ta till sig rådgivning. Den första uppgiften för de yrkesverksamma i vården som tar emot dessa personer är att bedöma graden av beroende och motivation till förändring.

Text 1: Därutöver kan den dömde meddelas föreskrifter om vistelseort eller bostad under en viss tid, arbetsanställning, annan förvärvsverksamhet eller utbildning, samt läkarvård, nykterhetsvård eller annan vård eller behandling i eller utanför sjukhus eller annan dylik inrättning. Kontraktsvård innebär att den tilltalade förklarar sig villig att genomgå lämplig behandling enligt en särskilt upprättad behandlingsplan. En förutsättning för kontraktsvård är att missbruk av beroendeframkallande medel eller något annat särskilt förhållande som kräver vård eller annan behandling har bidragit till att brottet har begåtts. Om det är oundgängligen påkallat med hänsyn till brottslighetens straffvärde eller den tilltalades tidigare brottslighet får en skyddstillsyn förenas med fängelse i lägst 14 dagar och högst tre månader. En skyddstillsyn som förenas med fängelse får inte samtidigt förenas med böter eller med föreskrift om samhällstjänst.

Text 2: Risktagande under drogpåverkan Risker är både en funktion av den objektiva situationen och individens bedömning av läget (Zuckerman 1994). Den enskildes beredvillighet att utsätta sig för risker kan påverkas av alkohol och droger. Studier av dessa åldersgrupper visar att risken att skada sig är mångfaldigad för de som har ett beteende med högt risktagande och samtidigt använder droger (Spirito 2000). Vare sig unga dricker mer än vuxna eller ej, när de är i trafiken, så tycks de påverkas mera av alkoholen och inblandas oftare i olyckor även med lägre alkoholhalt i blodet (Carlson 1972).

Text 1: Kliniska observationer och djurstudier visar att AAS tycks stimulera samma typ av beroendemekanismer som andra droger. Dock talar det mesta för att denna effekt är betydligt mindre uttalad än för de flesta andra droger. AAS leder inte till det snabbt insättande och markanta rus som ses efter t.ex. intag av heroin, kokain eller amfetamin. Snarare tycks den belönande effekten komma smygande och vara kopplad till en känsla av social dominans, fysisk styrka, oövervinnerlighet och osårbarhet. Som ovan nämnts har jag under åren direkt och indirekt tagit del av en rad utsagor som vittnar om ett inre tillstånd präglat av denna typ av känslor.

Text 2: Dessa kroniker anses vara hopplösa fall – precis som beteckningen anger – vars liv även fortsättningsvis kommer att kretsa kring att tillfredsställa alkoholberoendet, oavsett socialtjänstens ansträngningar att få till stånd en rehabilitering. En avgörande skillnad gentemot heroinisterna är dock att alkoholkronikernas hopplösa situation, ofördelaktiga framtidsutsikter och oförmåga till förändring framställs som mer oförklarlig. Precis som heroinisterna anses de vara beroende av sin drog, socialt utslagna och ständigt riskera sina liv till följd av den omåttliga konsumtionen. Däremot tycks kronikerna, men också de alkohol- blandmissbrukare som har kvar viss social förankring, tilldelas ett större mått av handlingsutrymme och ansvar i förhållande till hur livssituationen ser ut. Deras konsumtionsvanor beskrivs ofta genom att samtidigt nämna vilka faktorer som gör dessa till rimliga och förståeliga val (till exempel vanans makt, socialt tryck, brist på sysselsättning, ensamhet eller fysisk  psykisk sjukdom).

Text 1: Grovt skattat  kan upp emot 150 trafikdödade per år (ca 30 procent av alla omkomna i trafiken) ha dödats i olyckor med samband med alkohol. I denna skattning har även bortfallet medräknats även om det inte finns några kända analyser av detta. Mer än hälften av dessa vållas av alkoholberoende förare. Mycket grovt kan man bedöma att ca 70 procent av alla trafikdödade i olyckor som har samband med alkohol, drygt 100 personer per år, skulle ha räddats om alla bilar haft alkolås. Resterande är kopplade till olyckor med alkoholpåverkade MC- eller mopedförare och cyklister och gående som har orsakat olyckan.

Text 2: De senaste fem åren har lagförts över 49 000 brott mot narkotikastrafflagen, lagen om straff för smuggling och lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor i snitt. Förslagen kan tänkas påverka antalet tillfällen till brott, genom att fler substanser kommer att vara olagliga att hantera. Samtidigt kriminaliseras i större utsträckning sådana beteenden som av många anses vara klandervärda, vilket kan bidra till att samhället känns tryggare. Förslaget om regleringen avseende vissa hälsofarliga varor innebär att klassificerade substanser alltjämt ska uppräknas individuellt.

Text 1: Det är således viktigt med förebyggande arbete för att begränsa utbudet, t.ex. genom klassificering av substanser som narkotika eller hälsofarlig vara men också genom att störa aktörer som säljer missbrukssubstanser. Arbetet för att begränsa utbudet bedrivs på flera nivåer, både genom insatser mot grov organiserad brottslighet och genom spaning mot gatulangning och mot hemsidor som säljer droger samt miljöer där det erfarenhetsmässigt förekommer drogmissbruk. Med en minskning av efterfrågan  avses alla sådana åtgärder och strategier som påverkar människors vilja att använda droger eller deras behov av dem. Det är dels fråga om arbete med generellt inriktade informationsinsatser i skolan och i samhället i stort, dels riktade insatser gentemot framför allt barn och ungdomar som befinner sig i olika risksituationer. Lärande i sig och att gå ut skolan med goda resultat leder till minskad ohälsa samt minskad risk för kriminalitet och utanförskap.

Text 2: ökning av antalet personer i behandling för alkoholberoende och mindre sjukhusvård för skrumplever, ökad behandling och ökat antal medlemmar i Anonyma alkoholister (AA) och lägre dödlighet i skrumplever i USA (1990, 1991) och i Ontario, Kanada (1990, 2005 (tidsserieanalys)). Holder och Parker (1992) fann vid multivariat tidsserieanalys av data från Nordkarolina, USA att en ökning av behandling för alkoholberoende medförde lägre dödlighet i skrumplever, under hänsyn tagen till ändrad alkoholkonsumtion. Romelsjö fann i ett tidigt arbete (1987) ett samband mellan ökad försäljning av Antabus och Disulfiram (ges till alkoholberoende, och motverkar alkoholintag genom att stoppa nedbrytningen av alkohol i kroppen, vilket vanligen medför avsevärda obehag) och minskning av dödlighet och sjukhusvård i nära alkoholrelaterade sjukdomar i Stockholms län. Leifman och Romelsjö (1997) fann vid analys med bättre metodik (tidsserieanalys) ett signifikant samband mellan försäljningen av Antabus och Disulfiram samt dödlighet och sjukhusvård i nära alkoholrelaterade sjukdomar i Stockholms län 1980 94, under samtidig kontroll för alkoholkonsumtion. Dessa uppgifter talar för att man i frågor rörande policy och resurser till behandling också bör beakta de positiva effekter som behandling kan ha på allvarliga och kostsamma alkoholrelaterade problem i befolkningen.