UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Överflyttningen innebär miljövinster genom lägre utsläpp av koldioxid och hälsoskadliga luftföroreningar som kväveoxider.  Spårvägen i Lund ger en överflyttning av resor från bil till kollektivtrafik.
Även i Helsingborg medför kollektivtrafikinvesteringarna positiva miljökonsekvenser i form av minskade luftföroreningar och minskat trafikbuller.
Satsningen på linjerna bedöms medföra viss överflyttning från bil och bidra till minskad trängsel i staden.  Miljönyttornas totala värde har inte varit möjligt att bedöma.
Det finns också viss evidens för att långvarig regelbunden cannabisrökning kan leda till hjärtinfarkt och stroke hos unga.  Omfattande bruk i tonåren har i en del studier kopplats till ökad risk att utveckla schizofreni eller andra psykotiska tillstånd.
Det vanligaste sättet att inta cannabis är via rökning, vilket i sig har negativa hälsoeffekter, som till exempel bronkit.
Inga fall av dödlig överdos av cannabis har dock rapporterats.  Enligt den årliga folkhälsoenkäten har 2,7 procent av Sveriges befolkning använt cannabis det senaste året.
Särskilt skogen är föremål för många anspråk.  Skydd och skötsel av landområden som ett medel att upprätthålla biologisk mångfald måste även vägas mot andra miljömål och samhällsintressen.
Det klimatmotiverade målet att ersätta fossila bränslen med förnybar energi leder till krav på att skogen (och jordbruket) ska kunna producera mer bioenergi än i dag.
Redan i dag står biobränsle för omkring en femtedel av energitillförseln i Sverige.  Skogsindustrin svarar för 10–12 procent av den svenska industrins omsättning, förädlingsvärde och sysselsättning.
Även om kostsamma saneringsåtgärder vidtas kommer husägaren inte med säkerhet att kunna förhindra att någon av de boende i huset drabbas av cancer.  Utredarens förslag om tvångsmätning, uppgiftsskyldighet för analysföretagen och så vidare innebär för de enskilda småhusägarna en påtaglig risk för ökade boendekostnader, dels åtgärds- och underhållskostnader och dels energikostnader med anledning av radonsanering.
Merparten av dem som enligt företagna undersökningar har drabbats av cancer med anledning av radon, har exponerats för lägre halter än gällande gränsvärden.
Införandet av tvång kommer inte att tas emot positivt av fastighetsägarna.  För den som vill undvika att få för höga radonvärden är det enkelt att fuska vid mätningen, t ex genom att vädra mer eller ställa mätdosorna utomhus.
Finansinspektionen har också gjort stresstester för att se hur hushållen klarar av ekonomiska chocker som en kraftigt ökad arbetslöshet eller kraftigt höjda räntor.  Den sammantagna bilden av utredningens och Finansinspektionens statistik är att det huvudsakligen är hushåll som bör ha större motståndskraft mot ekonomiska chocker som sitter på de stora lånen.
Den sammantagna bilden är att hushåll som har tagit nya bolån har en god återbetalningsförmåga och god motståndskraft mot ränteuppgångar, inkomstbortfall och prisfall på bostäder.
I diagram 2.8 visar det sig att relativt få hushåll skulle få underskott i sin ” kvar att leva på”-kalkyl  vid stora räntehöjningar (något fler skulle dock få underskott om de var tvungna att amortera vid stigande räntor).  Finansinspektionen har också beräknat hur många som skulle få underskott i sina hushållsbudgetar vid ökad arbetslöshet.
Servicebostäder som bedrivas av annan instans än kommunen finns i cirka 6 procent av kommunerna.  I nästan var femte kommun finns det gruppbostäder som bedrivs av annan instans än kommunen.
Av förarbetarna till LSS framgår att kommuner med ett litet befolkningsunderlag och få personer med funktionsnedsättningar i vissa fall har svårt att anordna permanent bostad med särskild service för vuxna med god kvalitet för dem som är bosatta i kommunen.
Framför allt kan det uppstå svårigheter att erbjuda valmöjligheter för den enskilde när det gäller att välja mellan olika boenden.  Det kan därför undantagsvis finnas behov för vissa kommuner att samverka med grannkommuner om gemensamma gruppbostäder för att tillsammans kunna erbjuda fler alternativ.
Slutligen görs skyldigheten för tillverkare och importörer att se till att produkten förses med en hälsovarning även tillämplig på örtprodukter för rökning.  Vidare tas kravet på att förpackningar till tobaksvaror ska förses med en innehållsdeklaration bort.
Att paragrafen görs tillämplig på örtprodukter för rökning innebär att det för dessa produkter, i likhet med vad som gäller för tobaksvaror, är tillverkaren eller importören som svarar för att förpackningarna förses med hälsovarningar.
Införandet av örtprodukter för rökning i paragrafen innebär att Folkhälsomyndigheten, genom hänvisningen i 19 § tobakslagen, även får ett centralt tillsynsansvar för att tillverkare och importörer förser örtprodukter för rökning med hälsovarningar.  Vidare får Folkhälsomyndigheten, till följd av hänvisningen i 20 § tobakslagen, meddela de förelägganden och förbud som behövs för att bestämmelsen ska följas.
Buller har också stor betydelse för människors hälsa och livskvalitet (Socialstyrelsen 2009).  Luftkvaliteten i Sverige har blivit mycket bättre de senaste 20–30 åren men halter av partiklar, kvävedioxid och marknära ozon ligger fortfarande över de nivåer som ger oönskade hälsoeffekter.
Exponering för luftföroreningar och för trafikbuller i bostaden och dess närmiljö har under senare år visats orsaka inte bara störningar och besvär utan också kronisk sjukdom.
Detta har setts i såväl internationella som svenska studier, trots att exponeringen i Sverige är lägre än i många andra länder.  Exponering för luftföroreningar i den allmänna miljön (huvudsakligen från trafik) har vid de nivåer som förekommer i Sverige t.ex. visats ge en ökad risk för astma, kronisk obstruktiv lungsjukdom, hjärtinfarkt, stroke och lungcancer.
En rad särskilda förutsättningar påverkar om fastigheter lämpar sig för avyttring.  • lämplig tidsplan för avyttringar.
Exempel på detta är trafikfastigheter som ofta rymmer byggnader som inte lämpar sig för ny verksamhet på grund av höga bullernivåer eller föroreningar.
Vissa försvarsfastigheter rymmer också en problematik som påverkar förutsättningarna för avyttring.  Exempel på detta gäller kustartilleripjäser eller motsvarande, där kretsen möjliga ägare är begränsad.
Både vårtbjörk (Betula verrucosa) och glasbjörk (B. pubescens) har en utbredning över hela Europa med undantag av de sydligaste områdena runt Medelhavet.  Björk
Dess potentiella betydelse för skogsbruket påverkas därmed inte så mycket av klimatförändringarna.
Förändringar i nederbördsklimat och humiditet kan innebära vårtbjörken ökar sin andel i självföryngringar i områden som blir torrare medan glasbjörken ökar där det blir fuktigare.  Vid kraftiga klimatförändringar kan det bli aktuellt att expandera förädlingsverksamheten genom att korsa in mellaneuropeiska provenienser i förädlingspopulationerna.
Målsättningen om 25-30 bostäder per år kommer inte heller att nås.  Efterfrågan är stor!
De senaste åren har dock bostadsbyggandet överskridit behovet (om endast sett till befolkningsökning).
Markberedskapen motsvarar i stort den förväntade marknadsmässiga efterfrågan.  De näramste tre åren gör det inte det då det är brist på bostäder.
Under sommaren och hösten 2007 märktes de första tecknen på en oro för att de finansiella marknaderna skulle kunna komma att gå mot sämre tider.  ""
God tillgång på kapital, låga räntor och kreditexpansion under lång tid bröts med en nedgång på bostadsmarknaden och bolånemarknaden i USA.
Kreditförlusterna på olika nya finansiella instrument steg hastigt och en osäkerhet om vilka institut som slutligen skulle få bära kreditförlusterna spred sig.  Detta skapade snabbt en förtroendekris för det globala finansiella systemet.
Förhållandet till direktiv 2008/48  EG (konsumentkreditdirektivet) berörs bl.a. i ingressatserna 19 och 20.  När det gäller medlemsstaternas val av lagstiftningsmetoder för att genomföra direktivet anges i ingressats 83  att medlemsstaterna kan välja att införa tillsynsbestämmelser eller civil- eller straffrättsliga bestämmelser.
Det anförs att grundstommen i bolånedirektivet bör följa strukturen i konsumentkreditdirektivet, särskilt när det gäller vissa bestämmelser i direktiven som tar sikte på samma förhållanden, t.ex. krav på information, beräkning av effektiv ränta och åtkomst till databaser vid kreditprövningen.
Många satser i ingressen knyter an till direktivets olika artiklar, och berörs i det följande i samband med dessa.  ""
Det gäller framför allt  En långsiktigt hållbar markanvändning är avgörande för att vi ska kunna nå flertalet av våra miljökvalitetsmål.
Begränsad klimatpåverkan,  Myllrande våtmarker,  Levande skogar,  Ett rikt odlingslandskap,  Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö och  Ett rikt växt- och djurliv.
Markanvändningen har också stor påverkan på andra miljökvalitetsmål, inte minst  Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och  Hav i balans samt levande kust och skärgård.  För att uppnå många av miljökvalitetsmålen krävs att ekosystemens resiliens och deras förmåga att tillhandahålla ekosystemtjänster upprätthålls.
Förutsatt att egnahemsfastigheterna beskattas för avkastningen av det kapital som fastigheten representerar behövs emellertid ingen sådan kompensation.  Det uttalade syftet med dessa bidrag har varit att kompensera för egnahemsägarens möjlighet till skattereduktion för bolåneräntorna.
I de fall där bolåneräntan överstiger det avkastningskrav som ligger till grund för beskattningen av egnahemsfastigheterna skulle man visserligen kunna hävda att räntebidrag borde utgå med 30 procent av den överskjutande delen av bolåneräntan.
I regel torde det dock röra sig om relativt små belopp som, enligt vår mening, inte motiverar ett särskilt system för räntesubventioner.  Som framställningen ovan visar är det varken meningsfullt eller möjligt att försöka uppnå millimeterrättvisa i skattereglerna och därtill anknutna bidragssystem.
Det skulle kunna åstadkommas genom att rådgivning utvecklas kring de insatsområden som nämns i Samverkansprocess skogsproduktion  och som bedöms leda till ökad kolsänka utan att nämnvärt påverka råvaruproduktionen och möjligheterna att ersätta fossila bränslen och fossilintensiva material.  Däremot bör möjligheter skapas för de skogsägare som är intresserade av att bedriva ett mer klimatinriktat skogsbruk.
Där bör underlag utvecklas för rådgivning om vilka åtgärder, t.ex. tillväxthöjande åtgärder och ökad naturhänsyn på produktiv skogsmark, som kan leda till ökad kolinlagring inklusive minskade utsläpp genom återvätning för att markägare ska kunna ta med klimataspekten i sina beslut om hur skogen ska skötas.
Rådgivningen bör även innefatta hur markägarna bör agera för att minska klimatrelaterade skogsskador och i övrigt vidta klimatanpassande åtgärder för att säkra produktionen för bibehållen kolsänka.  Aktörsanalys
GBP anger uttryckligen ett flertal breda kvalificeringskategorier för miljö- och klimatmässigt hållbara projekt.  Grundtanken med en grön obligation är att de medel som erhålls genom obligationen ska användas till miljöprojekt, enligt GBP.
Syftet är att principerna ska kunna omfatta investeringar i projekt i betydande och angelägna områden för miljö och klimat.
Nedan listas de kategorier som tas upp i GBP 2017 års version:  • Förnybar energi (inklusive produktion, överföring, apparater och produkter).
Detta gäller oavsett om finansieringen sker genom utgivning av aktier, emittering av obligationer, eller av det finansierande institutet när det gäller krediter.  När det gäller primärmarknadsfinansiering av ett företags verksamhet, kan krav ställas av det emitterande institutet och av investeraren.
Även vid en investering i sekundärmarknaden av aktier eller obligationer kan investerare arbeta aktivt för att försöka att få företag att agera hållbart och minska sin miljö- och klimatpåverkan.
Detta t.ex. genom att lägga fram förslag till bolagstämman eller att på andra sätt via skriftlig eller muntlig kommunikation försöka påverka företaget att agera hållbart.  Påverkansmetoden har hittills använts främst vid aktieplaceringar, men i ökande utsträckning numera även för investeringar i obligationer och i bankernas kreditgivning.
Den här typen av felaktiga ekonomiska beslut kan leda till långsiktiga välfärdsproblem, både för hushållen och för samhället.  En annan amerikansk studie visade att 40 procent av konsumenterna valde det dyrare av två kreditkortsalternativ och att en liten grupp konsumenter inte bytte till det bättre alternativet efter hand, trots att de därigenom fick betala relativt stora belopp i högre räntor eller avgifter för att ha kreditkortet.
Till exempel kan val av bolån påverka ett samhälles finansiella stabilitet om hushållen blir väldigt känsliga för ränteförändringar.
Kunniga och välinformerade konsumenter ska också, enligt ekonomisk teori, medverka till att hålla oseriösa säljare borta från marknaden.  ""
Konsumtionsutvecklingen inom EU kan ses i ett tidsperspektiv där framförallt de så kallade vinländerna minskar sin konsumtion, medan Sverige ökar konsumtionen.  Man kan konstatera att Sverige ligger bland den övre halvan av deltagarländerna vad gäller berusningsdrickande, men att man vid dessa två mättillfällen inte kan se någon större ökning av alkoholkonsumtionen.
Den stora ökningen av alkoholkonsumtionen sedan 1996 är relativt svårförklarad ur sociologisk synvinkel, då dryckesmönster och konsumtionstrender i olika åldersgrupper av befolkningen förändras olika över tid och beroende på kön.
De grupper som uppvisar den största ökningen sedan 1996, både i absoluta och speciellt i relativa tal, är 30–49-åriga män och 50–75-åriga kvinnor (Leifman och Gustafsson 2003).  I Sverige finns omfattande alkoholforskning av god kvalitet och det är ett av de bästa medel som står till buds för att snabbt kunna se signaler om hur konsumtionen förändras över tid och med trender samt vilka som konsumerar och vad som dricks.
Hälsovarning på förpackningar till örtprodukter för rökning 11 §  återges på de två största ytorna på förpackningen och täcka 30 procent av ytorna på förpackningarna.
Förpackning till örtprodukter för rökning som är avsedd att i näringsverksamhet tillhandahållas konsumenter inom landet ska vara försedd med följande hälsovarning på svenska:
Att röka denna produkt skadar din hälsa.  Hälsovarningen ska 1.
Vissa andra regler för hänsyn till rennäringen finns också i skogsvårdslagen.  I dag ska dialog mellan skogsägare, främst skogsbolag, och renägare ske inom året-runtmarkerna enligt 20 § Skogsvårdslagen.
I ett framtida klimat kommer möjligheterna att bedriva skogsbruk antagligen att förskjutas norrut och högre upp i fjällen, samtidigt kommer skogstillväxten att öka i hela renskötselområdet.
Detta torde främja ett intensivare skogsbruk och en vilja att expandera skogsbruket till områden där i dag inte är möjligt med skogsbruk.  Samtidigt kan klimatförändringarna komma att verka mot en ökad koncentration av renar till vissa områden, särskilt nära kusten, under svåra betesår.
Den får differentieras utifrån fordonens euro-utsläppsklass, men ingen infrastrukturavgift får överstiga den avgift som tas ut för likvärdiga fordon som uppfyller de strängaste utsläppskraven med mer än 100 procent.  Infrastrukturavgiften är inte begränsad till att täcka trafikens marginalkostnader utan får även avse de fasta kostnaderna för uppförande, drift, underhåll och utveckling av infrastrukturen.
Avgiften för externa kostnader får täcka kostnader till följd av trafikrelaterade luftföroreningar och  eller trafikrelaterat buller men inte kostnader för trafikolyckor.
Direktivet anger en maxnivå för avgiften uppdelad på kostnader för luftföroreningar och buller.  Differentieringar får göras utifrån fordonsegenskaper.
Hos möss som fått dricka vatten som innehåller enbart radondöttrar, men ingen radongas, kunde man inte finna några radondöttrar i blod, njurar eller lever.  Detta stöds också av djurförsök vid SSI.
Detta innebär att radondöttrar som finns i dricksvattnet när det förtärs förmodligen inte medför någon ökad risk för cancer.
De viktigaste slutsatserna är att risken vid förtäring av radonhaltigt vatten kan vara något mindre än vad man trott tidigare och att kortlivade radondöttrar i vattnet förmodligen inte utgör någon hälsorisk.  Det är dock viktigt att komma ihåg att NAS bedömning inte bygger på några nya experimentella studier.
Man kan göra gällande att i ett välfärdssamhälle får även arbetslösa personer en viss inkomst (arbetslöshetsersättning, pension, eller liknande), och den tillkommande effekten av att personen får arbete motsvarar inte fullt ut den löneinkomst som han  hon får.  Om en ytterligare person får arbete får han  hon också löneinkomster som kan spenderas på varor och tjänster, vilket i sin tur höjer efterfrågan på arbetskraft.
Men det minskade behovet av sociala ersättningar gör att de skatte- och avgiftssatser som finansierar ersättningarna kan sänkas, vilket ytterligare vidgar befolkningens konsumtionsmöjligheter.
Sysselsättningsökningen i de tre angivna scenarierna har för perioden 2015–2070 beräknats till ackumulerat 2,6 procent, 4,1 procent respektive 5,6 procent.  Detta motsvarar utslaget per år 0,05 procent, 0,07 procent och 0,10 procent.
Det är angeläget att framhålla att bestämmelser om prisinformation vid kreditgivning inte utformas på ett sådant sätt att tillämpning av individualiserade kreditvillkor försvåras.  Om tillämpning av individuella villkor försvåras skulle sålunda konkurrensen påverkas på så sätt att de produkter som erbjuds på marknaden kan få ett likartat innehåll, varvid det framhållits att det inte minst på bolånemarknaden förekommer att räntan bestäms individuellt och utifrån förhållandena i det enskilda fallet.
Det kan dock nämnas att rörande bolåneräntor det sedan många år anges i all dagspress vilka räntor de olika instituten tillämpar vid varje tillfälle, vilket självfallet inte hindrar konsumenter att själva – kanske utifrån jämförelser mellan institutens priser rörande ränta – förhandla rörande individuella villkor rörande ränta och annat.
Att prisinformationslagens tillämpningsområde breddas behöver alltså i och för sig inte medföra att konkurrensen hämmas vad gäller pris och andra villkor.  När det gäller jämförprisers  påverkan på konkurrensen finns det anledning att se nyanserat på frågeställningen.
Vid samma tidpunkt ska också en första revidering ske av generationsmålen för luftkvalitet.  Senast år 2005 ska ett etappmål för partiklar mindre än 2,5 mikrometer (PM 2,5) fastställas.
Ökad risk för cancer, sjukdomar på hjärta och lungor, besvär för allergiker och astmatiker är bara några exempel på hälsoeffekter som utsläpp av luftföroreningar orsakar, framför allt i tätorterna.
Förhöjda halter av ozon på landsbygden ger minskade skördar och minskad tillväxt för växter.  Förhöjda halter av ozon, men också svaveldioxid och kvävedioxid i tätorter bryter successivt ner kulturföremål och material.
""  ""
En långsiktigt hållbar markanvändning är avgörande för att vi ska kunna nå många av våra miljökvalitetsmål, framför allt Begränsad klimatpåverkan, Ett rikt växt- och djurliv, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Myllrande våtmarker  och Storslagen fjällmiljö.
Genom en långsiktigt hållbar markanvändning får vi viktiga ekosystemtjänster, t.ex. mat, bränsle, ren luft och rent vatten, nedbrytning av miljögifter, skogsprodukter, rekreation och upplevelser.  Hur vi använder marken har samtidigt avgörande betydelse för flera näringar som jordbruk, skogsbruk, turism och energiproduktion.
Resultatet är förenligt med gängse bild av folkhälsans bestämningsfaktorer.  Inom respektive åldersgrupp har de med låg disponibel inkomst högre kostnader än de med hög inkomst, och de med låg utbildningsnivå högre än de med hög.
Inkomst har vid en given utbildningsnivå större effekt på kostnaderna än utbildning vid en given inkomstnivå.
Utbildningsnivån har störst betydelse för yngre som bor i hushåll med låg disponibel inkomst, men spelar ganska liten roll för de med hög disponibel inkomst.  För befolkningen över 80 år grumlas resultaten, i synnerhet för de över 90 år där lågutbildade konsekvent har lägre kostnader än högutbildade, och låginkomsttagare har lägre kostnader än höginkomsttagare.
Lagstiftning för att göra gemensamhetslokaler rökfria påverkar både vanor och skyddar mot passiv rökning.  Lagstiftning och annan reglering
Varningstexter på tobaksförpackningar bidrog i början till att öka rökarnas kunskaper om tobakens hälsorisker.
Den kommersiella tobaksreklamen påverkar den allmänna bilden av tobaksbruket, följaktligen är det viktigt att så långt som möjligt eliminera reklamen.  Ett sätt att minska tobaksvarornas tillgänglighet för barn och ungdom är förbudet mot försäljning till minderåriga.
C Samhällsekonomisk värdering av luftföroreningseffekter  En utvecklad systemforskning på området kan här ge ett värdefullt underlag för att bedöma kostnadseffektiviteten i olika åtgärder.
Behovet av värderingsstudier av effekter av luftföroreningar och därmed också möjligheterna att göra fullständiga costbenefitstudier för åtgärder inom trafik  miljöområdet har ökat påtagligt de senaste åren.
Underlaget för de ekonomiska värderingarna är dock i många fall bristfälligt och integrerade analyser, där ett nära samarbete mellan ekonomer och naturvetenskapliga forskare etableras, saknas i stort sett.  En samlad svensk expertis bör byggas upp inom området, inom vilken ekonomiska värderingsmetoder skall kunna integreras med den naturvetenskapliga forskningen.
SBN hade till uppgift att i nära samarbete med berörda kommuner rekonstruera krisdrabbade kommunala bostadsföretag.  År 2002 avvecklades bostadsdelegationen, och i dess ställe inrättades Statens bostadsnämnd (SBN).
Målet var att ge sådana företag långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning, anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen.
Huvudansvaret låg – och har hela tiden legat – på kommunerna.  SBN bidrog under åren 2002–2005 med knappt 500 miljoner kr. En term som använts för de kommuner som erhållit sådant stöd från Bostadsdelegationen och SBN är SBN-kommuner.
Prevention kan vara befolkningsinriktad eller individbaserad.  5.
Till primär prevention hör förebyggande av sjukdom genom bl.a. åtgärder mot luft- och vattenföroreningar, arbetsmiljö och trafikmiljö.
Ett viktigt inslag är information om livsstilens betydelse för hälsan och vilka positiva och negativa faktorer som påverkar livskvalitet, sjuklighet och livslängd.  Till sekundär prevention räknas åtgärder, som syftar till tidig upptäckt och behandling av sjukdomar, bl.a. baserat på massundersökningar samt åtgärder för att underlätta social anpassning och hindra återinsjuknande och komplikationer.
Konsekvenserna för Sveriges välfärdssystem av recessionen i början på 1990-talet kunde sannolikt ha mildrats väsentligt om den ekonomiska politiken under decenniet innan varit mindre inriktad på att bekämpa inflation och bytesbalansunderskott genom växelkurspolitik.  Därför borde en riktigt utformad politik också kunna mildra negativa konsekvenser av ålderssammansättningen.
Den underliggande åldersstrukturen med en liten medelålders befolkning och kraftigt växande pensionärs- och barngrupper pekade snarare på ett behov av kreditåtstramningar för att dämpa den privata konsumtionen.
När 1980-talets överhettning gick över i kris var också ålderstrenden på väg att vända, med växande medelålders grupper och avtagande pensionärstillväxt.  Ett sådant perspektiv kunde ha givit anledning att överväga en överbryggningspolitik som kunde ha gjort budgetsaneringen mindre plågsam.
Sambandet mellan rökning och ohälsa har sedan början av 1960-talet dokumenterats i ett mycket stort antal vetenskapliga rapporter över hela världen.  Tobaken har effekt på i stort sett alla organsystem.
Över 70 000 vetenskapliga undersökningar har publicerats om rökningens hälsorisker.
Vetenskapen står här på säker grund.  År 1994 publicerades t.ex. data från 40 års uppföljning av rökvanor och rökningsbetingad dödlighet bland brittiska läkare.