UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Även här är det en tredjedel som uppfattar dessa tjänster som trygga eller mycket trygga att tillhandahålla.  På samma nivå ligger samåkning, dvs. att ha en okänd privatperson som passagerare i den egna bilen samt att hyra ut leksaker.
Om vi ser till skillnader mellan olika befolkningskategorier framgår att de yngre (18–29 år) överlag är betydligt mer positiva till samtliga tjänster än övriga åldersgrupper, dock med undantag för tjänsten att upplåta bostaden som arbetsplats  samt att hyra ut privat båt eller bil.
I Stockholm uppges i signifikant högre grad än i övriga regioner att det känns tryggt att hyra ut bostad, anordna måltider hemma, hyra ut verktyg, kläder, bil och dyrare maskiner.  Män (42 procent) anser i större utsträckning än kvinnor (25 procent) att det känns tryggt att erbjuda en okänd person samåkning.
Energimyndigheten kan stödja demonstration av ny teknik genom forskningsstöd, men kan inte ge investeringsstöd till kommersiella anläggningar.  Medfinansieringen är ungefär lika stor som myndighetens bidrag och varierar över tid beroende på det industriella intresset för olika teknikspår.
Inom Klimatklivet, som administreras av Naturvårdsverket, har investeringsstöd beviljats till bl.a. flera biogasprojekt, ett pyrolysprojekt i Gävle och en anläggning för ligninolja i Vallvik utanför Söderhamn.
Forskningsfinansieringen har sedan många år varit fokuserad på energieffektiva metoder för att omvandla lignocellulosa i form av restprodukter från jord- och skogsbruk till biodrivmedel.  Huvudfokus har varit på drivmedel för vägtrafiken men forskningsprogrammen har de senaste åren varit öppna för forskning som fokuserar på drivmedel för andra sektorer.
Ett flertal studier visar också att differentiering av skattesatser och undantag kan öka progressiviteten, åtminstone när skattebörda relateras till konsumtion.  Som väntat visar studier att mervärdesskattesystem med bred bas och enkel struktur är regressiva när skattebörda relateras till inkomst (eftersom andelen inkomster som spenderas tenderar att minska ju högre inkomsten blir) och proportionella när skattebördan relateras till total konsumtion.
För t.ex. Storbritannien visar en OECD studie från 1988 att skatt relaterad till total konsumtion ökar från 6,3 procent för den tiondel av befolkningen som har lägst inkomster till 9,5 procent för den tiondel som har de högsta inkomsterna.
En fråga som tilldragit sig intresse är just den om hur många, och vilka, skattesatser som skall finnas liksom nivåerna för dessa.  Ett mönster är att skattesatserna är högre i Västeuropa och i länder från det forna östblocket än i andra delar av världen.
Som en ö-stat i Stilla havet har Fiji i större utsträckning blivit utsatt för de konsekvenser klimatförändringarna hittills haft i form av extremväder.  Polen har ett tydligare fokus på hållbar förvaltning av naturresurser som hållbart jord- och skogsbruk, underhåll av nationalparker samt rening och återställning av förorenad mark.
Fiji har i sitt ramverk därför ett större fokus på investeringar i åtgärder för att anpassa samhället till klimatförändringar.
""  Frankrike och Polen har förutom sina listor på godkända investeringar dessutom specificerat investeringar som inte är tillåtna att finansieras via de gröna obligationerna.
Inom ramen för projektet genomfördes registeranalyser baserade på uppgifter från Försäkringskassan och Socialstyrelsen.   Projektet syftade till att undersöka om införandet av individuella inkomstgränser för makar och sammanboende i bostadsbidraget har haft någon effekt på arbetsutbudet, och om reformen har påverkat beroendet av försörjningsstöd eller ökat benägenhet att separera.
Uppgifter behandlades om personer som har fått bostadsbidrag under åren  bland annat avseende beviljat bostadsbidrag, uppgifter om bostadens storlek och hushållsammansättning, kön, ålder, civilstånd, födelseland, utbildningsnivå, arbetsmarknadsstatus, inkomst (Försäkringskassan) och ekonomiskt bistånd (Socialstyrelsen).
 Ekonomiska incitament i föräldraförsäkringen.   Projektet syftade till att analysera vilken effekt ekonomiska incitament har för hur många föräldrapenningdagar som nyttjas och hur dessa dagar fördelas mellan kvinnor och män, att undersöka i vilken utsträckning det höjda inkomsttaket ökat andelen vårdnadshavare med SGI över 7,5 prisbasbelopp som använder föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, samt att utvärderas om männens andel av föräldrapenninguttaget förändrats som en följd av de höjda ersättningsnivåerna.
Skyddet för barn och ungdom är också mer långtgående genom att även omfatta miljöer utomhus, t.ex. skolgårdar.  Så tillåts rökning t.ex. inte i skolor t.o.m. gymnasienivån.
De allvarliga hälsoriskerna av passiv rökning är således i första hand ett hälsoproblem för dem som arbetar i rökiga lokaler.
Om normal arbetarskyddslagstiftning skulle tillämpas på miljötobaksrök, skulle rökning vara totalt förbjuden i alla arbetslokaler, eftersom röken innehåller ämnen som är cancerframkallande.  När tobakslagen tillkom bedömdes dock att ett totalt förbud mot rökning i arbetslokaler skulle vara en alltför långtgående åtgärd.
Genom att låta myndigheterna, kommunerna och arbetslöshetskassorna besluta om sanktionsavgifter i stället för att lägga tid och resurser på en mängd brottsanmälningar, som enligt Åklagarmyndigheten till huvuddelen består av enstaka gärningar och små belopp, men som likväl tynger rättsväsendet, bör ett effektivare resursutnyttjande komma till stånd.  Det skulle också kunna åstadkomma en snabbare och enklare hantering av de mindre allvarliga överträdelserna hos berörda myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor.
Ett administrativt sanktionssystem skulle dessutom kunna avlasta rättsväsendet genom färre brottsanmälningar från förvaltningsmyndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor och genom att gärningar som i dag är straffbara i stället kan hanteras i administrativ ordning.
Därigenom kan rättsväsendets myndigheter koncentrera resurserna till de mer komplicerade och allvarliga brotten.  ""
Konsumtionen av dryckerna är dessutom redovisad efter på vilket sätt de anskaffades, dvs. om de var köpta på Systembolaget, i livsmedelsbutiker (folköl), konsumerade på restauranger, införda till landet vid resor, insmugglade eller hemtillverkade.  I tabell 4.3 redovisas den totala konsumtionen i landet under år 2003, uppdelad på alkoholdryckerna sprit, vin, starköl och folköl.
Uppgifterna avser även här konsumtion bland den del av befolkningen som är 15 år och äldre, mätt i ren (100 procent) alkohol.
Det visar sig att Systembolagets försäljning av vin, sprit och starköl, i nämnd ordning, toppar tabellen, följd av livsmedelsbutikernas folkölsförsäljning.  Därefter följer resandeinförsel av sprit och vin följd av konsumtionen av starköl på restauranger.
I juni 2007 presenterades Kinas första nationella klimatprogram för hur utsläppen kan minska, med bland annat målsättningar om minskning i energiintensitet och mål för förnybara energikällor och energikonsumtion.  Från att nästan uteslutande fokusera på ekonomisk tillväxt, växer nu medvetenheten hos den kinesiska regeringen om vikten av en hållbar utveckling.
Klimatplanen innehåller även ambitiösa mål om energieffektivisering, initiativ till att utveckla vattenkraften och använda andra förnybara energislag, kärnkraftsutbyggnad, ökat utnyttjande av metangas ur kolavlagringar samt ökad skogsplantering.
Kinas klimatarbete har dock mycket lång och tung väg kvar.  Kinas per capitautsläpp av koldioxid är låga.
Allmänt om de fyrtio rekommendationerna  ""
De första fyrtio rekommendationerna utarbetades 1990 som ett initiativ för att bekämpa att de finansiella systemen missbrukades av personer som tvättade pengar från handeln med droger.
Rekommendationerna reviderades första gången 1996 för att bättre svara mot hur de typiska metoderna för penningtvätt kommit att utvecklas.  Sammantaget har över 180 jurisdiktioner förbundit sig att implementera FATF: s 40+9 rekommendationer och underkasta sig utvärdering av de nationella systemen.
Insatserna ska vara av god kvalité och barnets bästa ska särskilt beaktas.  Det innebär att socialtjänsten har ett ansvar för att se till att människor som inte har egna resurser att lösa sitt boende får hjälp med detta.
Socialtjänstens ansvar för bostadsfrågor har fått allt högre aktualitet det senaste kvartseklet då den ordinarie bostadsmarknaden inte blivit tillgänglig för en växande andel av befolkningen.
Hemlösheten har därigenom ökat sedan 1993 och sammansättningen av gruppen hemlösa har förändrats.  I dag handlar det om en ansenlig del så kallat strukturellt hemlösa.
Ränteskillnaden skulle emellertid kunna vara en approximation för moderbankens kreditrisk.  Ränteskillnaden mellan bostads- och statspapper mäter emellertid inte kreditrisken i banken där inlåningen ligger utan i bankens dotterbolag.
I diagram 10.3  illustreras ränteskillnaden mellan Stadshypotek AB (helägt dotterbolag till Svenska Handelsbanken) och SEB bolån och deras utveckling över tiden.
Ränteskillnaden för femåriga obligationer var i september 2004 historiskt låg och låg strax under 0,3 procent för båda instituten mätt i årsränta.  Stadshypotek har en något förmånligare prissättning till följd av bättre rating och likviditet.
Jag föreslår alltså att också bestämmelsen om förlust av rätt till ersättning vid uteslutning på grund av fusk kvarstår i sak oförändrad med bara den formella justeringen att det i bestämmelsen ska anges att ” ersättning ” (i stället för som i dag ” ersättning enligt grundförsäkringen ”) inte ska lämnas under en tid av ett år från uteslutningen.  Det torde innebära att det är bara medlemmar som genom sitt fusk uppträtt särskilt illojalt mot sin egen arbetslöshetskassa som drabbas av uteslutning såsom en reaktion på illojaliteten.
Det kan tilläggas att den som fuskar på det sätt som avses i bestämmelserna om uteslutning och frånkännande numera även kan dömas för bidragsbrott enligt bidragsbrottslagen (2007:612) och att arbetslöshetskassor numera har en skyldighet enligt den lagen att anmäla misstänkta sådana brott till polismyndighet eller Åklagarmyndigheten.
""  Mitt förslag:
Detta bör beaktas av Vägverket när framtida underhållsplaner för det allmänna vägnätet utarbetas medan det i första hand bör bli fråga om att informera skogsägarna om nyttan med högre standard på skogsbilvägar.  Åtgärder för att höja standarden i vägnäten, såväl skogsbilvägar som allmänna vägar och förbättra lastbilarna kan således motiveras ur samhällsekonomisk synvinkel.
Tydligare inkludering av frågor kring klimatförändringar i all grundläggande skoglig utbildning och fortbildning är ett viktigt inslag för att höja kunskapen om hur klimatförändringarna kan påverka skogen och skogsnäringen.
Vidare behövs uthålliga och omfattande insatser för att förmedla kunskap om klimatförändringarna och dess effekter på skogen till de många enskilda skogsägarna.  Den avreglerade skogspolitiken innebär att det i hög grad är skogsägarnas egna beslut i dag och under de närmaste decennierna som styr det skogstillståndet under detta sekel, vilket har stor betydelse för en av våra viktigaste näringar liksom för andra samhällsfunktioner.
Förändringarna sker dessutom ofta över ett längre tidsspann än det som Långtidsutredningen behandlar.  Detta beror för det första på att sambanden mellan miljöpåverkan och ekosystemens tillstånd i de allra flesta fall är svåra att mäta, och för det andra att många tillståndsförändringar i ekosystemen är svåra att värdera i ekonomiska termer.
Det kan ändå konstateras att växthuseffekten troligtvis kommer att gynna det svenska skogsbruket och jordbruket nationellt på grund av att de något karga växtbetingelserna förbättras.
Den individuella risken för bönder och skogsägare kommer dock att öka p.g.a. de större vädervariationerna och ökade växtangrepp av olika slag.  Ekosystemen kan också komma att störas av den snabba förändringstakten i klimatet.
I 2001 års vitbok framhöll kommissionen att transportpolitiken måste integreras med det övergripande målet om en hållbar utveckling och att sambandet mellan tillväxten av transporter och den ekonomiska tillväxten måste brytas.  Vidare hade det enligt vitboken dittills inte tagits tillräcklig hänsyn till samhälls- och miljöaspekter på transporterna i de aktuella avgiftssystemen.
I vitboken förutspåddes att trafiken skulle komma att öka kraftigt och att de ökade föroreningarna skulle ge hälso- och miljöproblem.
I vitboken föreslogs en strategi med en kombination av avgifter, vitalisering av alternativ till vägtransporter samt riktade investeringar i det transeuropeiska nätet.  I en halvtidsöversyn av 2001 års vitbok 2006 konstaterade kommissionen att det skulle krävas mer för att öka rörligheten och bekämpa transportsektorns negativa inverkan på miljön.
Även på landsbygd kan minskade externa effekter vara en viktig nyttopost trots att det inte är trångt på den avgiftsbelagda vägen.  En del av dessa kostnader bär biltrafiken redan (de är med andra ord – åtminstone delvis – internaliserade) genom bränsleskatterna.
Det beror på att den tunga trafiken inte fullt ut bär sina externa kostnader för slitage och utsläpp av partiklar och andra luftföroreningar.
I princip kan detta även gälla buller och trafiksäkerhet, och i EU: s översyn av det så kallade Eurovignettedirektivet planeras en möjlighet att differentiera avgifterna för att minska buller.  Det är dock oklart hur stor påverkan finansierande avgifter i praktiken kan ha på bullernivåer.
För att säkerställa att det inte blir fråga om dubbla sanktioner bör det införas ett uttryckligt förbud mot att påföra sanktionsavgift om lagöverträdelsen polisanmälts.  Tanken med en polisanmälan i dessa fall är att lagöverträdelsen ska beivras i straffrättslig ordning och inte genom att en sanktionsavgift påförs.
Det kan komma att inträffa att en förundersökning initieras på annat sätt än genom en anmälan från en statlig förvaltningsmyndighet, kommun eller arbetslöshetskassa, exempelvis kan en utredning av annan misstänkt brottslighet leda till att det uppkommer misstankar om bidragsbrott.
Inte heller i sådana fall bör sanktionsavgift få påföras.  Detta bör klargöras genom en särskild bestämmelse i lagen om sanktionsavgift.
Den nyaste standarden (EURO VI) infördes den 31 december 2013.  Vidare anges att avgiften inte ska gälla för de fordon som uppfyller den strängaste EURO-utsläppsklassen under de första fyra åren som denna standard gäller.
Medlemsstaten ska beräkna den kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar som får täckas av skatten genom att använda följande formel eller genom att använda de värden som anges i direktivets tabell 1 i bilaga IIIb, om de värdena är lägre:
där – PCV ij  = kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro  fordonskilometer), – EF ik  = emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram fordonskilometer), – PC jk  = den monetära kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro  gram).  Emissionsfaktorerna ska vara desamma som de som används av medlemsstaten vid upprättandet av de nationella utsläppsinventeringar som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81  EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, vilket kräver användning av EMEP  Corinair Emission Inventory Guidebook.
Kreditgivaren ska informera och förklara  den genomsnittliga faktiska räntan för den egna bankens nya bolåneavtal för motsvarande räntebindningstid som konsumenten har valt,  bankens kostnad för bolån (som procentenheter av räntan) för motsvarande räntebindningstid som konsumenten har valt och  de konsumentspecifika faktorer som banken tar hänsyn till i sitt beslut om bolåneränta.  Finansinspektionen föreslår mot denna bakgrund att konsumenten ska få individuellt anpassad information och förklaringar om faktorer som påverkar den ränta som erbjuds.
Bankens genomsnittliga faktiska ränta och kostnad för bolån ska uppdateras åtminstone månadsvis.
I de fall andra produkter utöver bolånet erbjuds, ska kreditgivaren tydliggöra kostnaden för varje enskild produkt och särskilja denna från den eventuella rabatt som konsumenten får på sin bolåneränta i utbyte mot att köpa produkterna.  Fler detaljer om Finansinspektionens förslag redovisas i utredningens egen bedömning i skilda delar.
Den består av 75 kommuner omfattande 10 procent av landets befolkning.  Den femte gruppen (gul grupp) skulle kunna kallas ett ” landsbygdsSverige med utmaningar ”.
Kännetecknande för dessa kommuner är framför allt en starkt åldrande befolkningsstruktur, låg generationsåterväxt samt låga inkomst- och utbildningsnivåer.
Några exempel på kommuner i denna grupp är Simrishamn, Vansbro, Valdemarsvik, Storuman och Heby.  Givetvis finns det många exempel på kommuner som ligger på gränsen mellan grupperna.
För att utsläppen till omgivningen och därmed riskerna för människa och naturmiljö skall förbli acceptabla krävs att avfallet omgående skyddas mot uttorkning, vind, vatten och spill när det tagits ut ur de nuvarande lagringsplatserna.  När avfallet tas ut ur sina lagringsplatser och transporteras till djupdeponin avlägsnas de skydd som finns kring avfallet.
Transporterna till djupdeponin innebär dessutom en exponering för trafikolyckor med risk för snabbare transport av föroreningar än den via vatten och vind vid lastning  lossning.
Risken är också att mer känsliga objekt, t.ex. vattentäkter blir utsatta för dessa risker än vad som gäller under lagring  deponering.  Risken för föroreningsspridning kommer att minskas dels genom att
Att nå dessa mål kommer att förbättra hälsan för dem som aldrig börjar röka och för dem som lyckas sluta röka.  Enligt förslagets konsekvensanalys är syftet med lagstiftningen att förbättra folkhälsan genom att motverka att ungdomar börjar röka, stödja rökare som vill sluta och hjälpa personer som har slutat röka att undvika att återfalla.
Det kan också finnas vidare fördelar såsom en minskad ojämlikhet i fråga om hälsa och en minskning av exponering för passiv rökning som är särskilt skadlig för barns hälsa.
I motiveringen till förslaget anges vidare att krav på neutrala förpackningar syftar till att minska tobaksvarors attraktivitet, vilseledande inslag på förpackningar och möjligheten att genom utformningen av förpackningen minska hälsovarningarnas effektivitet.  Syftet anges vara att förändra attityder, uppfattningar, avsikter och beteenden som har ett samband med en minskning av tobakskonsumtionen.
Miljökvalitetsmålet innebär: –  Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas
Halterna av luftföroreningar överskrider inte fastställda lågrisknivåer för cancer, överkänslighet och allergi eller för sjukdomar i luftvägarna. –
Halterna av marknära ozon överskrider inte de gränsvärden som satts för att hindra skador på människors hälsa, djur, växter, kulturvärden och material.  Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. ”
Statens skatteintäkter från alkoholförsäljningen minskar.  Efter EU-inträdet har den legala marknaden (både statlig och privat) utsatts för påfrestningar från en växande illegal marknad, främst genom ökad smuggling (Generaltullsstyrelsens promemoria om alkoholsmuggling 1998-09-08).
Prisinstrumentet som medel att minska konsumtionen har försvagats både av den ökade illegala marknaden och av befolkningens ökade rörlighet över gränserna.
Antalet restauranger ökar.  Andelen alkohol som konsumeras på restaurang är långsamt ökande (från ca 6 procent vid 80-talets början till ca 20 procent 1998).
Första gräsbrandsrisken skickades ut den 27 mars 2018 och den första skogsbrandsrisken skickades den 10 maj 2018.  ""
Utöver brandriskkartorna till MSB: s portal har SMHI varje morgon under perioden den 21 juli till den 5 augusti skickat prognoser till MSB via mejl, inklusive kommentarer om åskrisk.
Två meteorologer från SMHI skickades till Särna för att bistå insatsstaben för branden i Trängslet.  Dessa meteorologer var på plats från den 19 juli till den 27 juli då SMHI avlöstes av en meteorolog från Försvarsmakten.
När hänsyn tas till familj och partners inkomster ändras inkomstförhållandena mellan könen.  Studerande på grundläggande nivå kan därmed sannolikt inte lika ofta som studerande på gymnasial nivå få ekonomiskt stöd av sin partner under studietiden.
Kvinnorna som studerar på grundläggande nivå kommer upp i högre genomsnittliga inkomster än männen och männen på den gymnasiala nivån når genomsnittligt upp i paritet med kvinnorna på samma utbildningsnivå.
På den grundläggande nivån innebär detta att studerande kvinnors partners sannolikt har högre inkomster än männens partners, alternativt att männen i större utsträckning lever i ensamhushåll.  Den genomsnittliga disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i hela landet är i de allra flesta fall högre än de studerandes inkomster.
Det kan gälla åtgärder för att förebygga återinsjuknande efter hjärtinfarkt, självmordshandlingar, barnlöshet på grund av allvarliga underlivsinfektioner eller ögon- och njurskador vid diabetes.  Beslutsfattarna ger ramarna för verksamheten men många av de faktiska prioriteringarna sker på klinik  vårdcentralsnivå.
Annan individinriktad prevention omfattar allmänna hälsoråd i frågor som rökning, alkoholkonsumtion, sexualvanor, motion, kost, buller etc. I prioriteringshänseende kan man inte skilja på behandling av själva grundsjukdomen och de preventiva insatser som ingår i vården.
I den befolkningsinriktade preventionen ingår insatser på nationell eller landstingsnivå samt lokalt hälsoarbete.  Hit hör bl.a. * Mödrahälsovård * Barnhälsovård * Smittskyddsarbete * Arbete för bättre arbetsmiljö * Befrämjande av sunda solvanor * Vaccinationsprogram * Ungdomsmottagningar och preventivmedelsrådgivning * Riktade hälsoundersökningar för tidig diagnostik av bröst- och livmoderhalscancer med hjälp av mammografi och gynekologiska hälsokontroller * Förebyggande program mot tobaks- och alkoholmissbruk * Stödgrupper för personal i utsatta yrken för att motverka utbrändhet.
Fördjupade registerstudier visar att de som saknar känd aktivitet i vissa avseenden har starkare, i vissa avseenden svagare, resurser än övriga som står utanför studier och arbete.  De har inte heller någon ersättning från Försäkringskassan för omvårdnad av barn, sjukdom eller funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga.
De har en högre utbildningsnivå, har en högre andel av sin inkomst från förvärvsarbete, bor i mindre utsträckning i hushåll som fått försörjningsstöd, har i mindre utsträckning fått psykiatrisk vård och påföljder inom kriminalvården.
Samtidigt är det en högre andel bland dessa unga som helt saknar inkomst och det är vanligare att de bor med sina föräldrar.  Det finns också en viss osäkerhet i statistiken då 29 procent av dem i okänd aktivitet i åldersgruppen 16–29 år 2013 var skrivna i Sverige men inte bodde i landet.
Kommunerna lägger mycket arbete och resurser på boende för personer med missbruk eller beroende.  Utvärderingar av boendeprogram som avser särskilda grupper, som hemlösa och kvinnor med missbruk eller beroende, ungdomar eller personer tillhörande någon etnisk minoritet stod inte att finna, vilket påvisar omfattande fortsatta forskningsbehov.
Ofta finns samarbete med bostadsföretagen, men i befolkningsexpansiva områden är det svårt att tillgodose behovet av bostäder.
Stöd i brukarens egen bostad via hemtjänst, boendestödjare etc. representerar en typ av insatser.  Lågtröskelboenden och härbärgen med en viss tolerans för missbruk representerar en annan typ av insatser.
Den kostnad det innebär för bankerna att inte sätta negativ insättningsränta till hushåll och företag kompenserades delvis av att utlåningsräntan till hushåll inte minskade i takt med nedgången av reporäntan.  Riksbankens årsredovisningar.
Det var framför allt marginalen på bolån som steg (se Figur 18.4 och Figur 18.5) och bidrog till att bankernas räntenetto förbättrades 2015–2018 (se Figur 18.6).
Lönsamheten har också i genomsnitt fortsatt ligga på en högre nivå än europeiska banker (se Figur 18.7).  Medan utlåningsräntor till företag följde med reporäntan ned gjorde alltså bankernas utlåningsräntor till hushåll inte det fullt ut.