UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Utredningen bedömer att ett utökat investeringsbidrag inte är ändamålsenligt.  ""
Detta eftersom det är utredningens bedömning att Klimatklivet fungerar relativt väl som investeringsstöd för biogasrelaterade anläggningar.
Därtill innebär produktion av biogas relativt höga driftkostnader, vilket är kostnader som investeringsstödet inte täcker.  ""
att konsumtionen av vissa varor och tjänster kan uppfattas vara för låg respektive alltför orättvis eller ojämnt fördelad i befolkningen.  Detta tangerar ytterligare en viktig potentiell fråga, nämligen om, och i så fall med vilken måttstock och utifrån vilka kriterier vi ska angripa två tänkbara och mer grundläggande socialpolitiska problem:
Lösningen på liknande problem i fattigdomsforskningen har som bekant varit att standardisera behoven och den nödvändiga konsumtionen genom att via befolkningens uppfattningar, vetenskapliga studier eller politiskt fastlagda normer ange gränserna för vad som ska uppfattas som tillräckligt.
Bortsett från att vi även i denna rapport utgår från t.ex. nödvändig konsumtion i deskriptionen av konsumtionsmönster är vårt uppsåt dock inte att analysera dessa konsumtionsmönster utifrån frågan om otillräcklig konsumtionsnivå.  I förgrunden ligger i stället den mer begränsade ambitionen att beskriva konsumtionsmönster för olika grupper, att undersöka vilka faktorer som påverkar dessa mönster samt på vilket sätt de har förändrats under 1990-talet.
Det handlar bland annat om att säkerställa tillgång till grönområden, naturvärden och att med gång- och cykeltrafik stimulera vardagsmotion, lek och fysisk aktivitet.  Samhälls- och stadsplaneringen spelar en stor roll för att skapa sunda boende- och närmiljöer på jämlika villkor.
Det handlar också om att minska skadliga miljöfaktorer, luftföroreningar och trafikbuller.
Att ha närhet till grönområden och natur nära bostaden är en skyddande faktor för hälsan.  Det ökar trivsel och trygghet och främjar vardagsmotion.
Bättre kontrollmöjligheter kommer att leda till att oegentligheter upptäcks i högre grad.  En sådan skulle kunna vara att tillsätta en utredning om ökat informationsutbyte mellan myndigheter.
Det är självfallet också av stor vikt att berörda myndigheter och arbetslöshetskassor polisanmäler de fall av misstänkta brott som upptäcks.
Detta är en förutsättning för att straffbestämmelserna skall få avsedd effekt på efterlevnaden av reglerna om bidrag och ersättningar.  Ett bättre resultat i detta avseende kan förväntas om anmälningsskyldigheten blir obligatorisk vid misstanke om brott.
Med gällande miljölagstiftning kommer inte de mest värdefulla våtmarkerna i fråga för torvbrytning, heter det vidare.  Torvbrytning måste bedrivas med största hänsyn till såväl de hydrologiska konsekvenserna som påverkan på den biologiska mångfalden och de kulturhistoriska värden som är knutna till myrområdena.
Även andra miljökvalitetsmål, såsom Begränsad klimatpåverkan  och Levande skogar, ska beaktas vid utvinning och användning av torv.
""  En rad internationella överenskommelser och regler på miljöområdet har vuxit fram under de senaste decennierna.
Hur priserna utvecklas påverkar också i hög grad både sårbarheten och möjligheterna till att ta tillvara förbättrade produktionspotentialer på grund av klimatförändringarna.  En stark ekonomi med hög omvandlingstakt har naturligtvis bättre möjligheter än en svag ekonomi att möta påfrestningar och vidta nödvändiga omstruktureringar och förebyggande åtgärder.
Utvecklingsmöjligheterna för bl.a. turistnäringen, jordbruket och skogsbruket, vilka alla till stor del är beroende av klimatet, beror till stor del på prisutvecklingen och konkurrensen med omvärlden.
För energisektorn är prisutvecklingen för olika energislag av stor betydelse, liksom exportmöjligheterna.  Denna typ av frågor diskuteras i sektorsanalyserna för de sektorer där det ansetts vara relevant och där underlag funnits tillgängligt.
Även kvalitativa frågor ställs.  Vid dessa undersökningar samlas detaljerade uppgifter in från banker om enskilda bolånekunders inkomster och skulder.
Bolåneundersökningarna syftar dels till att ge underlag för bedömningar av hushållens förmåga att hantera sin skuldsättning vid ett högre ränteläge eller en sämre konjunktur, dels att bedöma de enskilda institutens bostadsutlåning bl.a. avseende kreditbedömning och riskbenägenhet.
""  Finansinspektionen samlar även in andra uppgifter.
Kommunala verksamheter som skola, omsorg, kommunal förvaltning, väghållning, markförvaltning, renhållning, vatten och avlopp, energiverk, fjärrvärmeanläggningar med mera genererar utsläpp av växthusgaser.  1997/98:145, s. 39).
Ur klimatsynpunkt pågår också betydelsefulla insatser inom Agenda 21 för en hållbar utveckling, de lokala investeringsprogrammen, den kommunala energirådgivningen, konsumentrådgivning, frivilliga kommunala trafikplaner samt andra kommunala projekt som handlingsprogram mot växthusgaser.
De myndighetsuppgifter som kommunerna utför och som påverkar utsläpp av växthusgaser är tillsynen enligt miljöbalken, bygglovsfrågor, fysisk planering med detalj- och översiktsplaner samt kommunala energiplaner.  Den fysiska planeringen  och Miljöbalken  behandlas i avsnitt 10.1 och 10.2.
Tobaksrökning är negativt för hälsan, både aktivt och passivt.  Även äldre personer bör därför erbjudas rökavvänjning.
En stor del av de förebyggande insatserna mot rökning är riktade till unga personer vilket är betydelsefullt och har stor betydelse för hälsan långsiktigt.
Men det är aldrig för sent att sluta röka och uppnå positiva hälsoeffekter.  Folkhälsomyndigheten har årligen genomfört en nationell folkhälsoenkät.
""  Utredningen konstaterar också att kunskapen i Sverige om vad de utländska styrkorna kan bidra med och hur de utländska styrkorna arbetar bör förbättras.
Utredningen konstaterar att arbetet med systematisk analys av brand- och åskriskprognoser behöver förstärkas.
Utredningen instämmer i den bedömning som flera av aktörerna gör om att SMHI: s index för brandrisk bör användas som en indikator.  När detta index överstiger vissa givna värden bör ansvariga myndigheter vidta förberedande åtgärder som minimerar risken för att de bränder som flammar upp får ges tillfälle att breda ut sig.
Regeringen gav i oktober 2013 Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i Uppsala län, Länsstyrelsen i Östergötlands län, Länsstyrelsen i Skåne län och Länsstyrelsen i Västra Götalands län i uppdrag att var för sig göra en inventering av förekomsten av sådan detaljplanelagd mark avsedd för bostadsändamål som inte tagits i anspråk för det planerade ändamålet.  ""
Som bakgrund till uppdraget uppgavs att bostadsbyggandet i landet inte uppgick till den numerär som befolkningsutvecklingen och efterfrågan på bostäder motiverade.
Detta framhölls gälla framför allt i landets tillväxtregioner men också på andra håll i landet.  Vidare hade det, i den allmänna diskussionen och med representanter från länsstyrelser och kommuner, i vissa sammanhang framförts att det i olika delar av landet finns detaljplaner för bostadsändamål som inte har tagits i anspråk.
Det har investerats lite bostäder i Sverige sedan 1990-talskrisen.  ""
Det senaste decenniet har bostadsinvesteringarna fortsatt att vara historiskt låga och i jämförelse med andra länder, trots låga räntor, höga bostadspriser och en stor befolkningsökning.
En förklaring skulle kunna vara brist på kapital och i synnerhet brist på riskkapital.  Vi ska här analysera om bostadsinvesteringarna begränsas av brist på kapital.
Som en följd av detta har emittentinstituten exponeringar mot andra kreditinstitut eftersom derivatmotparterna till stor del är andra kreditinstitut (se avsnitt 3.2).  Riskhanteringen innebär att emittentinstituten ingår både ränte- och räntevalutaswappar.
Hur stora dessa derivatexponeringar är varierar mellan instituten och över tid, beroende på investerares efterfrågan, bolånekunders efterfrågan och på emittentinstitutens upplåningsbeslut, dvs. vilken valuta som institutet lånar i, samt om obligationen har en fast eller rörlig ränta.
De nya bestämmelserna om begränsningar för exponeringar mot kreditinstitut kan få särskild betydelse om ett institut har stora förfall av säkerställda obligationer inom den närmaste 180-dagarsperioden samtidigt som det finns stora volymer derivatkontrakt med kreditinstitut utestående.  Om emittentinstitutet då behöver inkludera mer likvida tillgångar i säkerhetsmassan för att upprätthålla kravet på en likviditetsbuffert eller för att upprätthålla kraven på nominell matchning eller nuvärdesmatchning, måste emittentinstitutet beakta exponeringsbegränsningarna.
På lokal nivå kan kommuner arbeta med samhällsplanering som ett verktyg för att främja trafik med låga utsläpp (cykel, gång, kollektivtrafik, eldrivna fordon) och begränsa trafik med höga utsläpp.  De centrala luftrelaterade miljömålen är Frisk luft, Bara naturliga försurning  och Ingen övergödning, men det finns även kopplingar till miljömålen Begränsad klimatpåverkan, God bebyggd miljö  och G iftfri miljö.
Exempel på andra kommunala styrmedel för att begränsa halter av luftföroreningar är lokala trafikföreskrifter (dubbdäcksförbud, miljözon, hastighetsbegränsningar) och parkeringspolicy (parkeringstal, parkeringsavgifter, infartsparkering).
""  Här nedan beskrivs ett antal befintliga styrmedel inriktade mot att begränsa luftföroreningar.
I detta kapitel redogörs inledningsvis för hur en åldrande arbetskraft kan tänkas påverka tillväxten via produktivitetsutvecklingen i ekonomin.  Dessutom påverkar en mängd andra faktorer utöver demografin den ekonomiska utvecklingen, vilket gör att enkla demografiska samband kan bli missledande.
I de därpå följande avsnitten behandlas effekten på sparande, investeringar och konsumtion av att hela befolkningen blir allt äldre.
""  Olika åldersgruppers bidrag till tillväxt i ekonomin
I scenariot som når 80 procents utsläppsminskning antas inte dessa potentialer komma att realiseras fullt ut.  Godstransporterna räknat i antal kilometer på väg ökar därför inte i Trafikverkets klimatscenario.
Det som kan tala för denna bedömning är bland annat att delar av potentialerna för ökad transporteffektivitet i Trafikverkets klimatscenario förutsätter att omfattande investeringar i järnvägsutbyggnad hinner genomföras till 2030.
Dessutom har befolkningsprognosen för Sverige höjts och oljeprisprognoserna sänkts sedan klimatscenariot uppdaterades av Trafikverket.  Se nedan för en redogörelse för de antaganden som här görs rörande trafikarbetets utveckling framtida utveckling, samt hur de förhåller sig till de antaganden som görs av andra myndigheter.
Dessa genereras av dem som arbetar.  De totala skatteinkomsterna av arbete (direkta och indirekta skatter) uppgick enligt statsbudgeten till 892 miljarder kronor år 2010.
Cirka 40 procent av de arbetande har högskole- eller universitetsutbildning och denna grupp har i genomsnitt högre inkomster än dem med lägre utbildningsnivå.
Gruppen uppskattas stå för cirka 50 procent av skatteunderlaget.  Av de med högskole- eller universitetsutbildning beräknas cirka 15 procent ha utlandsstuderat, något som genererar högre inkomster.
Undernäring och smutsigt vatten fortsätter att vara en grundorsak till bristande hälsa.  Detta har bland annat sin orsak i att hälsa traditionellt betraktas som en oundviklig tärande kostnad och inte som en viktig investering för utveckling.
Hälsorisker på grund av luftföroreningar, bristfällig sanitet och trafik accentueras i tätbebyggda områden i de växande städerna.
Ökad alkohol- och tobakskonsumtion är också ett växande problem för folkhälsan i flera länder.  Alla dessa faktorer måste finnas tydliggjorda i en nationell policy liksom inom olika politikområdens ansvar.
Det finns dock personuppgifter som inspektionen inte får behandla i en databas men som kan vara av betydelse för tillsynsverksamheten.  Regeringen har för att säkerställa att inspektionen ska kunna utföra sitt tillsynsuppdrag på ett effektivt sätt, under 2011 förslagit ett antal lagändringar som ger inspektionen liknande förutsättningar för behandling av personuppgifter som Arbetsförmedlingen.
Inspektionen får nämligen, enligt 10 § lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, inte behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott m.m. (21 § PUL) i en tillsyns- och statistikdatabas.
Frågan är om det påverkar myndighetens möjligheter till en effektiv och rättssäker tillsyn.  Utredaren ska därför
I sin avhandling sökte Gun-Britt Trydegård efter förklaringar.  Detta har påvisats under många år.
Hon prövade faktorer som skillnader i inkomster och utbildningsnivå mellan kommunerna, kommunernas ekonomi eller olika politisk färg på styret.
De faktorerna kunde bara förklara 15 procent av skillnaderna mellan kommunerna.  Det var inte heller så att de kommuner som hade få särskilda boenden i stället satsat på mer hemtjänst, eller vice versa.
• Staten riktar uppdrag till marknaden genom upphandling eller omvänd auktion för utpekade vägsträckor.  Trafikverket rekommenderar framför allt tre möjligheter för staten att främja utbyggnaden av infrastruktur för snabbladdning:
Upphandlingen hålls separat från det befintliga investeringsstödet Klimatklivet, som förutsätts fungera på samma sätt som i dag.
• Staten erbjuder riktat investeringsstöd till utpekade geografiska områden.  • Staten erbjuder riktat driftbidrag till utpekade geografiska områden, vilket sannolikt behöver kombineras med fortsatt investeringsstöd.
En nyinvandrad elev har i genomsnitt betydligt större sannolikhet att inte uppnå behörighet till gymnasiet jämfört med övriga elever.  Om vi studerar oddskvoterna är det tydligt att invandring är den variabel som har den största effekten.
Andra variabler som har stor betydelse (höga oddskvoter) är vårdnadshavarnas utbildningsnivå och inkomst.
Även antal syskon, ekonomiskt bistånd, och bostadsområdets socioekonomi har effekt och är viktiga att ha med i modellen.  Något mindre effekt har kön och familj.
Naturvårdsverket, Boverket, SMHI, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och SGI driver tillsammans Klimatanpassningsportalen.  (Se vidare avsnitt 8)
Webbportalen ska förmedla den samlade kunskap som finns i dag om sårbarhet och anpassning till ett förändrat klimat och utgöra ett stöd för kommuner och länsstyrelser inom verksamheter som rör bl.a. fysisk planering, räddningstjänst, beredskap, energiförsörjning, jordbruk, skogsbruk, m.m.
Planeringsportalen  startas under 2009 i samarbete mellan Boverket och flera myndigheter.  Det är en webbplats med en geoportaldel till stöd för samhällsplanering och samhällsbyggande, samt den klusteranpassade tillämpningen Vindtjänsten  för planering, lokalisering och tillståndsprövning av vindkraftsanläggningar.
I ett fall har frågan om kommersiella aktörer kan tvingas ta med budskap om faran med rökning på cigarettpaketen prövats.  Vi har redan sett att det vid anställning till vissa offentliga tjänster finns ett krav på att godta de värden som konstitutionen vilar på och denna trohetsförklaring är ett ingrepp i den negativa yttrandefriheten, men ett godtagbart sådant.
Författningsdomstolen fann där att det inte stred mot artikel 5 att tvinga producenterna att ta med detta budskap eftersom det var tydligt för var och en att det inte var en åsikt som var deras egen, utan en av staten framförd varning om de faktiska hälsoriskerna med rökning.
Till saken hörde också att det var fråga om yttranden i näringssammanhang, där yttrandefriheten normalt skyddas svagare än i politiska, kulturella eller vetenskapliga sammanhang.  Författningsdomstolens ställningstagande är tydligare och mer pragmatiskt än motsvarigheterna från USA, som vi sett ovan.
Bland USA: s delstater finns ett starkt samband mellan inkomstojämlikhet mätt med ginikoefficienten och mordfrekvens.  Även variation i brottslighet inom länder förklaras av ojämlikhet.
Ett liknande samband för Sverige har visats av Nilsson (2004), som fann att ju högre nivån på arbetslösheten är, desto högre är förekomsten av både brott i allmänhet och egendomsbrott.
Daly förklarar sambandet med att en högre ojämlikhet medför starkare konkurrens bland unga män i den nedre delen av fördelningen, vilket ofta tar sig uttryck i kriminalitet av olika slag.  På aggregerad nivå samvarierar arbetslöshet och absolut fattigdom med kriminaliteten i samhället, men Daly gör troligt att ojämlikheten är en starkare förklaringsvariabel än den absoluta fattigdomen.
För stöldbrott är frågan särskilt komplicerad då motsatta effekter kan förväntas vid konjunkturförändring.  På samhällsnivå är däremot sambanden mellan ekonomiska svårigheter, arbetslöshet och brott inte lika entydiga.
Ökad arbetslöshet antas leda till fler brott i och med fler utslagna samtidigt som minskad privat konsumtion leder till färre brott i och med minskade brottstillfällen (von Hofer & Tham 2000).
Under efterkrigstiden ökade brottsligheten kraftigt i alla västeuropeiska länder, detta samtidigt med en växande ekonomi och utbyggd välfärd (Westfelt 2001).  Utifrån tidsserieanalys har ökningen av stöldbrott i Sverige under efterkrigstiden förklarats med förändringar i tillfällesstrukturen och en ökad marginalisering på arbetsmarknaden (Norström 1988).
För att bedöma behovet av en kostnadspost har om möjligt befintlig statistik använts.  behov, stora individuella variationer respektive tillgången på data.
Som tumregel bör en utgift ingå i underlaget till konsumtionsenhetsskalan om mer än hälften av befolkningen har denna utgift.
Utgiftsposter som varierar mycket mellan olika individer är mer tveksamt att ta med i underlaget.  Om möjligt har befintlig statistik använts för att se om stora individuella variationer gäller för en kostnadspost.
De kommunala bostadsföretagen har haft en framträdande roll i den svenska välfärdspolitiken.  ""
Som framgår av avsnitt 2.1 medverkade företagen till att det under 1940- och 1950-talen skapades goda bostäder för breda befolkningsgrupper.
Under 1960- och 1970-talen spelade de en viktig roll för att bygga bort bostadsbristen bl.a. genom det s.k. miljonprogrammet.  Kännetecknande för de allmännyttiga bostadsföretagen har varit att de har drivits utan enskilt vinstintresse och att de har erbjudit goda bostäder för alla grupper av människor.
Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas.  Hotade arter och naturtyper skall skyddas.
I den skogspolitiska propositionen 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden  anges att grunderna i gällande skogspolitik bör ligga fast men i högre grad beakta framtida klimatförändringar, behovet av ökad tillväxt i skogen samt en förbättrad generell hänsyn.
I april 1999 beslutade riksdagen om nationella miljökvalitetsmål.  Ett av dessa är Levande skogar.
Vi bedömer att dagens lagstiftning ger en god grund för detta arbete, men tar inte närmare ställning i dessa frågor på grund av det arbete som Kommittén för översyn av plan- och bygglagen nu bedriver.  Här ingår också möjligheterna till samlad och långsiktig planering av boende, handel- och servicelokaliseringar samt tillgång till kollektivtrafik.
Boendeplanering handlar om att analysera och bedöma behovet av förändringar i bostadsbeståndet till följd av hur de sammanlagda kraven och önskemålen från olika delar av befolkningen utvecklas.
För den skull behövs ett lokalt framtaget underlag om den förväntade befolkningsutvecklingen med avseende på åldersstruktur, hushållssammansättning etc. Och motsvarande för bostadsbeståndet:  hur ser det ut i olika delar av kommunen när det gäller tillgänglighet, bostädernas skick, avstånd till service, kommunikationer etc.?
Således ses mer narkotikabruk bland arbetslösa personer eller personer med ekonomiska problem, bland bostadslösa, bland personer med svaga sociala nätverk och med psykisk ohälsa.  Sambanden går ofta, men inte alltid, i förväntad riktning, med ökande narkotikabruk vid ökande psykosocial problematik.
Däremot ses inga klara samband mellan utbildningsnivå eller inkomster och narkotikabruk.
Narkotikabruk är vanligare i storstadsområden än i övriga landet.  Sammantaget framstår narkotikabruket som diffust utspritt i befolkningen.
""  Medlemsstaterna ska säkerställa att varje kombinerad hälsovarning som kan användas under ett givet år i så hög utsträckning som möjligt visas i samma antal på varje varumärke för tobaksvaror (p. 2).
Medlemsstaterna får beträffande andra tobaksvaror för rökning än cigaretter, rulltobak och tobak för vattenpipa medge undantag från skyldigheten att förse dem med informationstexten i artikel 9.2 och de kombinerade hälsovarningar som anges i artikel 10.
I detta fall ska varje styckförpackning och eventuell ytterförpackning av dessa varor utöver den allmänna varning som anges i artikel 9.1 vara försedd med en av de varningstexter som anges i bilaga I. I den allmänna varning som anges i artikel 9.1 ska en hänvisning till den rökavvänjningsinformation som avses i artikel 10.1 b ingå.  Den allmänna varningen ska återges på den mest synliga ytan av styckförpackningen och av eventuell ytterförpackning.
Merkostnaderna minskar förstås vid högre världsmarknadspriser på fossil energi.  Om merkostnaden för mer klimatvänlig teknik bara skulle vara 5 procent av investeringskostnaden så skulle det totalt vara fråga om 1 000 miljarder dollar eller 30 miljarder USD  år som behöver tillföras.
Utöver de satsningar som kan fordras för investeringar som syftar till utsläppsminskningar kommer utökade insatser att behövas för anpassning till klimatförändringar.
FN: s utvecklingsprogram (UNDP, 2007) bedömer i sin Human Development Report 2007/2008 att ytterligare resurser motsvarande 86 miljarder USD årligen år 2015 behöver tillföras globalt för att säkra bistånd inom olika områden mot de negativa effekter klimatförändringarna för med sig.  Förändrade regelverk inom existerande institutioner, t.ex. Världsbanken eller multilaterala utvecklingsbanker, med ökade krav på att inte ge stöd till växthusgasintensiva projekt eller program kan också vara betydelsefulla för att styra investeringar så att klimatpåverkan minimeras (se kapitel 16).
För samtliga undersökta simuleringar har klimatförändringens effekt på skogens tillväxt och på vindklimatet medfört signifikant ökad risk för vind-fällning.  För Brattåker där både tall och gran förekom i stor omfattning erhölls signifikanta ökningar av sannolikheten för vindfällning för båda trädslagen gran och tall under A2-scenariot och perioden 2071–2100 (Tabell 7).
För både Asa och Brattåker kan de signifikanta ökningarna av sannolikheten för vindfällning under A2-scenariet delvis förklaras av ökande sannolikhet för starka vindar under simuleringsperioden (Figur 21) och delvis av förändrade skogstillstånd till följd av inverkan av klimatet och den tillämpade skötseln.
Även om principerna för skötseln varit konstanta under simuleringsperioden har förändringarna i skogens tillstånd och dynamik medfört att t.ex. tidpunkt för olika åtgärder förändrats (Tabellerna 8–11, Figur 22).  Detta är alltså effekter av att skötseln anpassats till den höjning av ståndortsindex som sker i simuleringarna.
Nedanstående figur visar färdigställda lägenheter i nybyggda hus i förhållande till befolkningsökningen under perioden.  Glappet mellan nybyggnation och befolkningsökningar har ökat de senaste decennierna.
Trots att bostadsbyggande har kommit i gång under senare år motsvarar den inte befolkningsökningen.
Bostadsfrågan fick hög aktualitet hösten 2015.  Flyktingmigrationen till Sverige hade varit hög några år och slog rekord år 2015 då totalt 162 877 personer ansökte om asyl.
Två hälsorisker som var och en ger en måttligt förhöjd risk för en specifik sjukdom kan alltså tillsammans ge en starkt förhöjd risk.  Eftersom många sjukdomar har flera riskfaktorer, och människor i mer utsatta sociala positioner ofta är exponerade för flera av dessa riskfaktorer, så förstärks risken att bli sjuk genom olika former av förstärknings- eller synergieffekter.
Detta kan gälla exempelvis att ogynnsamma faktorer i barndomen kombineras med hälsorisker i vuxen ålder, eller att flera olika risker för exempelvis hjärtsjukdom finns samtidigt (som t.ex. rökning och högt blodtryck).
Den fjärde mekanismen är skillnader i konsekvenserna av att bli sjuk (IV).  Detta handlar inte minst om möjligheterna att förvärvsarbeta även om funktions- och arbetsförmågan blir nedsatt, men även deltagande i andra sociala sammanhang av betydelse för hälsan.