UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Anledningen härtill kan vara att antalet bränder som leder till ersättning från försäkringsbolagen inte behöver föranleda en räddningsinsats av räddningstjänsten.  Detta material visar på ett större antal bränder än Räddningsverkets statistik.
Av försäkringsbolagens statistik framgår att de största enskilda brandorsakerna är överspänning i samband med åska samt elapparater (tabell 3).
Ca 2/3 av överspänningsskadorna har inte orsakat någon brand.  När dessa skador, som inte föranleder någon brand, räknats bort visar materialet att andelen eldstadsrelaterade bränder i bostäder utgör ca 10 %, och inom lantbruket ca 20 %, av det totala antalet bränder (tabell 4).
Dessutom kan ambitionerna att begränsa klimatpåverkan exempelvis innebära ökade satsningar på bioenergi och vindkraft som påverkar markanvändningen.  Efterfrågan på livsmedel som produceras i Sverige kan öka om förutsättningarna att bedriva jordbruk – som en följd av klimatförändringarna – försämras i andra delar av världen.
Klimatförändringarna kan även utgöra ett hot genom att exempelvis nya skadegörare drabbar det svenska jord- och skogsbruket.
Odlingsförutsättningarna kan även förändras på ett oförutsett sätt.  ""
Andra faktorer av utomhusmiljön som påverkar vår hälsa är luftkvalitet och buller.  En studie i England talar för att tillgång till sådana kvaliteter kan vara ett väsentligt instrument för att minska sociala skillnader i hälsa (Mitchell och Popham 2008).
Luftföroreningar utomhus kommer bland annat från trafik, uppvärmning, långväga transporter och industriprocesser och kan orsaka såväl besvär som sjukdomar.
Luftföroreningarna är komplexa blandningar av små partiklar, kväveoxider och ozon som bildas i samverkan med solljus.  Luftkvaliteten i Sverige har blivit mycket bättre de senaste 20–30 åren men halter av partiklar, kvävedioxid och marknära ozon ligger fortfarande över de nivåer som ger oönskade hälsoeffekter.
26 procent av utlåningen sker i utländsk valuta.  Upplåningen sker framför allt från stora kapitalförvaltare såsom försäkringsbolag, banker och AP-fonderna.
För att minska ränteriskerna som uppkommer när bolåneinstituten finansierar sig till fast ränta men lånar ut till rörlig använder de sig av derivat eller s.k. swapkontrakt.
Genom ett swapkontrakt  omvandlar kreditinstitutet en rörlig ränta från låntagaren till en fast ränta som den betalar till den som har lånat ut genom att köpa en obligation.  Kontraktet innebär att institutet ingår ett avtal med en tredje part om att byta den rörliga räntan mot en fast ränta under obligationens löptid.
""  Ett minskat användande av postflödet för narkotikadistribution skulle infinna sig då drogleverantörerna tvingas ta andra vägar.
I november 2015 gav Svenska Carnegie Institutet SIFO i uppdrag att fråga befolkningen om deras inställning till nuvarande konsumtionsförbud avseende narkotika.
Av de tillfrågade ansåg 91 procent att konsumtionsförbudet ska finnas kvar, vilket får anses vara ett mycket starkt stöd.  Ytterligare en SIFO-undersökning som genomfördes på uppdrag av Länsstyrelsen Västernorrland i december 2015 visar att det finns ett starkt folkligt stöd för en förändring av postlagen för att möjliggöra drogbekämpning, och att drogbekämpningsintresset går före den egna integriteten hos de 1 000 personer som tillfrågades.
""  För många innebär åldrandet att världen krymper och det måste bland vårdpersonalen finnas en insikt i vad det innebär för vårdtagaren då det särskilda boendet utgör livsmiljön.
Av olika rapporter under senare tid framgår att många anställda inom hälso- och sjukvården har problem med t.ex. negativ stress, tungt arbete och rökning.
Landstingen och kommunerna liksom staten, har som huvudansvariga för folkhälsan även ett krav på sig att leva upp till sitt arbetsgivaransvar för sin personal.  Därför är det nödvändigt att skapa förutsättningar för en god hälsa hos den egna personalen.
Länsstyrelserna och kommunerna har nyckelroller i strategierna genom den roll som dessa har när det gäller den fysiska planeringen.  Strategierna innehåller vidare en utveckling av ekonomiska styrmedel för att skapa incitament hos verksamhetsutövaren att vidta åtgärder i mark- och vattenanvändningen som främjar miljökvalitetsmålen.
Kommunerna har också en stor uppgift att planera och genomföra många av de stora investeringar och andra åtgärder som måste göras för att proaktivt anpassa markanvändningen till ett förändrat klimat.
Den fysiska planeringen och de mer direkta klimatanpassningsåtgärderna bör genomföras på ett sådant sätt att vi får en mark- och vattenanvändning som är kostnadseffektiv i förhållande till de miljöpolitiska målen.  Strategierna om mark och vatten för att nå miljömålen ger bättre förutsättningar för kommuner och länsstyrelser att fatta väl avvägda beslut.
Man lyfter också fram att det behövs en helhetssyn inom hållbart samhällsbyggande och nämner den demografiska utmaningen med allt fler äldre.  Detta mot bakgrund av att en stor del av Sveriges bostadsbestånd nu är mer än 50 år gammalt och står inför omfattande upprustningsbehov.
Ändå saknas ett tydligt utpekande av behovet av forskning om hur bostäder och boendemiljöer ska utformas för att tillgodose behov av fysisk tillgänglighet för en åldrande befolkning.
Här behövs ett kompletterande perspektiv.  Utredningen understryker gärna det som står i propositionen om att forskningen bör genomföras i nära samarbete med bygg- och bostadssektorn.
""  Vad beträffar arbetslöshetsersättning grundar sig bedömningen också på Brottsförebyggande rådets (BRÅ) rapport Fusk med a-kassa (BRÅ-rapport 2007:23) om förekomsten av att någon arbetar svart samtidigt som han eller hon uppbär arbetslöshetsersättning.
En större undersökning av brott mot välfärdssystemen genomfördes i mitten av 1990-talet av dåvarande Riksrevisionsverket (RRV) som hade fått i uppdrag av regeringen att kartlägga omfattningen av fusk med förmåner och bidrag av social karaktär samt ersättningar vid arbetslöshet.
Undersökningen omfattade förtidspension, arbetslöshetsersättningar, bidragsförskott och underhållsbidrag, bostadsbidrag samt sjukpenning.  RRV bedömde att felaktiga utbetalningar på grund av fusk, överutnyttjande och systembrister årligen uppgick till totalt 5–7 miljarder kronor i dåvarande penningvärde.
Gruppen kan sägas representera ett mångfaldens Sverige och kommunerna i orange grupp är heterogena i många socioekonomiska avseenden.  Här finns dessutom traditionellt starka industristäder.
Även i den här gruppen finns en hög utbildningsnivå, höga inkomster och låga ohälsotal.
Det finns också en god generationsåterväxt och en förhållandevis hög andel av befolkningen är född utanför EU  EFTA-området.  Den tredje gruppen (grön grupp) kan kallas det ” välmående landsbygds-Sverige ”.
Samtidigt utmärker sig pensionärsgruppen överlag av en större oro både när det gäller det svenska samhället och i fråga om möjliga hot från omvärlden.  Skillnaden är likartad över tid, men både bland yngre och äldre har den upplevda betydelsen av spänning i livet ökat sedan mitten av 1980-talet.
I 2002 års nationella SOM-undersökning fick svarspersonerna ta ställning till tio olika omvärldshot inför framtiden, bland annat terrorism, miljöförstöring, arbetslöshet, nynazism, organiserad brottslighet och klimatförändringar (von Borgstede och Lundqvist, 2003).
För samtliga hotbilder gällde att de äldre kände större oro än de yngre.  De största skillnaderna fanns för terrorism, där de äldsta på en skala mellan 1 och 4 hade medelvärdet 3,4 och de yngsta medelvärdet 2,6.
Utredningen anser att nuvarande reglering försvårar inspektionens möjligheter att effektivt utveckla arbetet med att förhindra felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott på ett sätt som inte kan anses motiverat.  Integritetsintrånget måste i sin tur vägas mot kravet på en effektiv och ändamålsenlig verksamhet hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.
Utredningen anser att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen bör ges möjlighet att behandla uppgifter om brott m.m. i statistik- och tillsynsdatabasen.
Eftersom uppgifterna är av integritetskänslig natur bör de behandlas på samma sätt som känsliga personuppgifter.  Uppgifterna bör därför endast få behandlas i statistik- och tillsynsdatabasen om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det.
Det är av den anledningen motiverat att utjämna för klimatrelaterade kostnadsskillnader.  Klimatskillnaderna ger upphov till kostnadsskillnader gällande materialval eller materialåtgång samt arbetstimmar.
Olika klimatfaktorer har applicerats på investeringsvolymen, beroende på geografiskt läge – en faktor för vardera riksdelarna Götaland, Svealand och Norrland.
Faktorerna är hämtade från det kalkylprogram som används av Bygganalys.  Bygganalys tog fram faktorerna efter att ha analyserat de klimatberoende kravspecifikationerna på byggandet i olika delar av landet som tidigare fanns angivna i de statliga byggnormerna.
Sverige kan inte lösa klimatproblemet på egen hand, men denna slutsats gäller även om vi skulle byta ut inhemska åtgärder mot investeringar i Indien eller Kina.  Sverige har möjlighet att uppträda som föregångsland i klimatarbetet.
Investeringarna i olika klimatpolitiska åtgärder i Sverige är ofta lönsamma i sig.
Om vi satsade dessa resurser i Kina skulle de knappt märkas där.  Sverige har som litet land begränsad förmåga att påverka de samlade utsläppen av växthusgaser vare sig vi gör insatser i Sverige eller Kina.
Den framtida finansieringen av dessa tjänster är i hög grad beroende av tillväxten i ekonomin.  Detta kommer att leda till en ökad efterfrågan på offentligt finansierade välfärdstjänster, särskilt äldreomsorg och sjukvård, vilket också redovisas i den demografiskt framräknade volymutvecklingen för framtida välfärdstjänster som presenteras i denna bilaga.
Åldersförändringarna i befolkningen kommer även att påverka sparande och konsumtion och därigenom tillväxten i ekonomin.
Empiriska undersökningar visar å ena sidan att personer som är 65 år och äldre ofta har ett högt sparande.  Detta skulle kunna främja investeringarna i ekonomin och påverka tillväxten positivt.
Personer med hög ekonomisk standard lever i genomsnitt längre och är friskare än personer med låg ekonomisk standard.  Ekonomisk standard och ekonomisk utsatthet
I åldern 25–64 år hade män och kvinnor en likvärdig utveckling av disponibel inkomst under perioden 2011–2017, om än från olika nivåer, medan personer med förgymnasial utbildningsnivå hade en sämre procentuell utveckling än personer med längre utbildning.
Den disponibla inkomsten varierade mellan länen och högst medianvärde 2017 hade Stockholm och Halland.  Ekonomisk utsatthet innebär att hushållets disponibla inkomst per konsumtionsenhet är lägre än 60 procent av medianvärdet för riket.
CSN: s bearbetning av statistik för utredningens räkning.  Källa:
En mycket större andel av de låntagare som högst har studerat på grundläggande nivå återfinns i de lägsta inkomstintervallen, jämfört med dem som har studerat på högre utbildningsnivåer.
Exempelvis har 59 procent av dem som har studerat på eftergymnasial nivå en inkomst som överstiger 200 000 kronor, jämfört med 11 procent av dem som har studerat på grundläggande nivå.  Mönstret är detsamma även om urvalet begränsas till studerande som tagit lån i samband med studier på grundläggande nivå.
Utredningen har konstaterat att brottsligheten inte sällan är myndighetsöverskridande på så sätt att flera system berörs samtidigt.  Detta riskerar att leda till att ärenden inte blir utredda i den omfattning som krävs för att kunna fatta korrekta beslut, vilket skapar såväl tillfälle som incitament för brottsliga ageranden.
Ofta finns information hos en myndighet eller arbetslöshetskassa som hade kunnat förhindra och förebygga brottslighet mot en annan om informationen varit känd där.
Utredningen kan också konstatera att en stor del av den brottslighet som kartlagts har ett betydande inslag av oriktiga handlingar.  Detta innebär att det finns en risk för att underlagen vid beslut om utbetalningar från välfärdssystemen är ofullständiga eller felaktiga.
Vidare antas att efterfrågan på, eller behovet av, de tjänster som den offentliga sektorn finansierar, helt styrs av befolkningens sammansättning avseende ålder och kön.  Beräkningen av de offentliga konsumtionsutgifterna bygger på ett antagande om att den offentliga servicen i framtiden kommer att ha samma omfattning och standard som idag.
Detta betyder att den framtida utvecklingen av offentlig konsumtion volymmässigt kommer att bestämmas av befolkningsutvecklingen.
I kapitel 6 diskuteras dessa antaganden och dess konsekvenser mer ingående.  De löpande utgifterna för offentlig konsumtion kommer att växa snabbare än dess volym.
s nya bedömning framgår att endast en mindre del av de radonrelaterade cancerfallen inträffar bland dem som utsatts för halter som överstiger aktuella gränsvärden.  Av IMM: s undersökning och SSI:
För en stor del av dem som kommer att företa radonsaneringar med anledning av utredningen, frivilligt eller tvångsvis, kommer en fortsatt förhöjd eller kanske till och med oförändrad cancerrisk därmed att kvarstå.
Följaktligen kommer en radonsanering inte att innebära någon som helst garanti för att man förhindrar uppkomst av cancer i det enskilda fallet, även om man kan förväntas förlänga ett antal s k statistiska liv.  Enligt utredningens beräkningar föreligger behov att mäta radon i 1 670 000 småhus.
Uppdraget utvidgas på så sätt att även tillsynen över att örtprodukter för rökning är försedda med hälsovarningar faller in under kommunens tillsyn.  Genom bestämmelsen i första stycket 2 b  ändras tillsynsobjektet i den delen till hälsovarningar.
Genom ändringen i 11 § omfattas örtprodukter för rökning även av bestämmelsen som innebär att en sådan produkt inte får tillhandahållas konsument inom landet om produkten saknar hälsovarning eller om denna är uppenbart oriktig.
Samtidigt minskar omfattningen av kommunens tillsyn på så sätt att bestämmelserna om innehållsdeklarationer upphävs.  Genom ändringen av första stycket 3  utvidgas kommunens och Polismyndighetens tillsynsansvar genom att tillsynen över handel även ska omfatta sådana nya tobaksvaror som ska anmälas till Folkhälsomyndigheten enligt 12 f §.
Också denna försvinner när vi även kontrollerar för andra faktorer i modell B. Här kan man dock invända att denna ” kontroll ” i själva verket döljer den effekt som kan finnas av funktionshindret och inte avslöjar ett skensamband.  Enbart för gruppen med långvariga psykiska besvär finner vi en signifikant överrisk när vi enbart kontrollerar för ålder och år.
Förvisso har personer 16–64 år med långvariga psykiska besvär inte en förhöjd risk att ha låga inkomster när vi bl.a. tar hänsyn till gruppens sammansättning efter utbildningsnivå och familjesituation.
Men i själva verket kan det förstås vara så att det just är funktionshindret som är grunden till gruppens utbildningsnivå eller familjesituation.  När vi statistiskt kontrollerar för dessa faktorer kan det alltså vara så att vi har funnit den eller de förmedlande faktorer som kan förklara varför personer med psykiska besvär har en förhöjd risk för att tillhöra låginkomstgruppen.
Åtgärden återvätning av dränerad torvmark kan minska tillgången på odlingsbar mark och skogsråvara.  Med en omloppstid om 50 år kan ett planterat bestånd producera 400 kubikmeter per hektar, huvudsakligen som sågtimmer.
Skogsråvaran från dessa marker kan ha ett visst ekonomiskt värde men bör inte räknas som klimatnyttig på samma sätt som biomassa som vuxit på vanlig mark, på grund av utsläppen från marken.
Odlingsintensiteten är i allmänhet lägre på de organogena jordarna än på mineraljordar, och arealen jordbruksmark på organogen jord har minskat i snabbare takt än den totala minskningen av jordbruksmark.  Återvätning är också en aktivitet som kommer att skapa arbetstillfällen för företag som jobbar inom markarbeten och anläggning, eftersom åtgärden tillämpas i begränsad omfattning i dag jämfört med den omfattning som utredningen föreslår.
Studenthälsovården är en viktig aktör för tidig identifikation och kort intervention när det gäller studenter och andra unga vuxna.  Inom den specialiserade vården är beredskapen ofta begränsad när det gäller att identifiera och kort intervenera vid missbruk eller beroende.
Studenter och andra unga vuxna tillhör de grupper i befolkningen inom vilka riskabel konsumtion av alkohol och andra droger är mest utbredd.
Elevhälsovården är på motsvarande sätt en viktig aktör för tidig identifikation och kort intervention när det gäller elever i skolan.  Åldersmässigt är det under senare delen av grundskolan och i gymnasieskolan som många elever första gången kommer i kontakt med alkohol och andra droger.
Behovet av nya bostäder beror på flertalet olika omständigheter.  Många av de ovan redogjorda parametrarna som faller utanför står också i relation till bostäder på så sätt att ny byggnation med fler människor även skapar fler andra byggnader, så väl arbetsplatsbyggnader och offentliga byggnader som vägar och andra bearbetade markytor.
En del utgörs av befolkningstillväxten, en del av att antalet personer per bostad minskar, en annan är att bostäder ersätts, det vill säga byggnader rivs och ersätts med nya, slutligen beror behovet också på urbaniseringen som ger ett behov av omlokaliserer av bostäder.
I Sverige fanns 2015 cirka 4 700 000 bostäder fördelat på i avrundade tal 2 000 000 småhus, 2 400 000 bostäder i flerbostadshus, 79 000 övriga hus och 230 000 specialbostäder.  Definitionerna är uppställda av statistiska centralbyrån (SCB) enligt följande:
2009/10:242 s. 45 och se vidare förordning [2010:1855] om beräkning av effektiv ränta vid konsumentkrediter).  Bestämmelser om beräkning av räntan samt bilagan med instruktioner för beräkningen ansågs lämpligen kunna tas in i förordning (prop.
Bestämmelserna om effektiv ränta i bolånedirektivet bör också lämpligen genomföras i förordning.
I artikel 17 anges vidare vissa bestämmelser om den effektiva räntan som rör vad som ska anges i det standardiserade EU-faktabladet om bostadskrediter.  För att bestämmelserna om effektiv ränta och faktabladet ska vara lättåtkomliga bör bestämmelser om både den effektiva räntan och EUfaktabladet, samt bilagorna I och II, tas in i samma förordning.
En förutsättning för att gröna obligationer på sikt ska få en mer framträdande roll som finansieringskälla för en hållbar omställning av samhället är sannolikt att det finns en tydlig koppling mellan den gröna obligationen och den kreditrisk som finns i det projekt eller tillgång som finansieras med obligationen.  Gynna efterfrågan på gröna obligationer
Under förutsättning att åtgärder vidtas för att uppfylla svenska åtaganden om att bekämpa klimatförändringarna borde en hållbar investering ha en lägre klimatrisk allt annat lika.
Om det vore möjligt att knyta den gröna obligationen till tillgångar som är mer hållbara borde det avspegla sig prissättning, dvs. lägre klimatrisk (allt annat lika) ger lägre avkastningskrav och därmed lägre kapitalkostnad för emittenten.  Ur detta perspektiv vore det önskvärt om de myndigheter som har att bedöma kreditrisk i det finansiella systemet – bl.a. Finansinspektionen – lät en lägre klimatrisk avspegla sig i ett lägre kapitaltäckningskrav.
""  Ojämlikheten i boendet kan alltså inte lösas separerat från inkomstojämlikhetens problem.
Bakom behovet av nya bostäder ligger både en starkt ökande befolkning och en urbaniseringstrend.
Sedan sekelskiftet har befolkningen vuxit med drygt 1,4 miljoner personer.  En stor del av befolkningsökningen förklaras av att invandringen har varit större än utvandringen, framför allt de senaste åren, då det har kommit fler människor till Sverige än någonsin tidigare.
Reseavdraget motverkar dessutom effekten av dessa styrmedel.  Dagens nivåer av dessa styrmedel räcker dock inte till för att målen ska kunna nås.
För att klimatmålet ska kunna nås krävs också goda alternativ till att köra bil, vilket innebär att investeringar i och stöd till såväl lokal som regional och nationell kollektivtrafik samt lokal gång- och cykelinfrastruktur är ett viktigt komplement till ökade kostnader för bilresor (se Trivector rapport 2018:26, Transportpolitisk måluppfyllelse).
Trivector Traffic  Olika typer av styrmedel är aktuella för stad och landsbygd.
För att frågor om transport av farligt gods till sjöss och i luften skall kunna handläggas ändamålsenligt krävs en omfattande kompetens i frågor, för vilka Sjörespektive Luftfartsverket alltjämt måste ansvara.  Skälen till detta har i huvudsak varit följande.
Detta är frågor rörande trafiksäkerhet, men också rörande fartygskonstruktion, utrustning, bemanning och havets skydd mot förorening.
Frågor som är relaterade till fartyget respektive det farliga godset är inflätade i varandra på ett svårupplösligt sätt.  Denna koppling visar sig också i de konventioner och den lagstiftning som styr sjö- och flygsäkerhetsarbetet.
Regeringen tillsatte i maj 2005 en utredning med uppdrag att utreda behovet av en mer modern och ändamålsenlig straffrättslig reglering i fråga om oegentligheter vid utbetalningar från välfärdssystemen.  Delegationen har även producerat 10 rapporter som belyser olika aspekter av fusk och oegentligheter.
I utredningsuppdraget ingick också att införa en anmälningsskyldighet för berörda myndigheter och arbetslöshetskassor vid misstanke om brott rörande ersättningar och bidrag.
Utredningen (Bidragsbrottsutredningen) överlämnade i april 2006 betänkandet Bidragsbrott  (SOU 2006:48).  Regeringen lade härefter fram förslag om en lag med straffbestämmelser som är anpassade till de särskilda förutsättningar som råder vid utbetalningar av bidrag och andra ekonomiska förmåner från välfärdssystemen.
Det skulle ge en genomsnittlig stråldos på mindre än 0,01 mSv per år till den svenska befolkningen.  Medelvärdet kan ha ändrats något sedan dess men är förmodligen av ungefär samma storlek även idag.
Några få dödsfall per år i cancer, i första hand cancer i magsäcken, kan förväntas i Sverige från förtäring av radonhaltigt vatten.
Radon som avgår från hushållsvatten till inomhusluften utgör några procent av den totala exponeringen för radon i inomhusluft och skulle kunna vara upphov till några tiotal av de dödsfall i lungcancer som årligen orsakas av radon i Sverige.  Underlaget för riskbedömning för förtäring av radonhaltigt vatten är fortfarande bristfälligt, betydligt osäkrare än för radon i inomhusluft.
för en person i 25-årsåldern betyder några år mycket för ställningen på arbetsmarknaden.  Det är sannolikt inte bara åldern i sig som har betydelse;
Tydligt blir detta när man beaktar utbildningsnivån och därmed inkomstpotentialen.
För akademiskt utbildade är sannolikheten för män i den yngre medelåldern att leva i ett hushåll med barn högre än för män med kort utbildning.  För kvinnor i samma åldersgrupp är sannolikheten att leva i ett hushåll med barn oberoende av utbildningsnivån, omkring 75 procent.
Kreditgarantin omfattar både ny- och ombyggnation.  I områden med låga marknadsvärden får kreditgarantins belopp motsvara ett schablonberäknat belopp som innebär 90 procent av produktionskostnaden dock högst 16 000 kronor per kvadratmeter uppvärmd boarea.
Enligt Boverkets bedömning behöver det tillkomma 67 000 bostäder per år fram till 2025 för att svara mot befolkningsökningen, men den största ökningen bör ske de närmaste åren för att möta det ackumulerade behovet.
Kommuner med god tillgång till infrastruktur och bra kommunikationer har generellt sett bättre förutsättningar att möta efterfrågan på bostäder än kommuner med minskande befolkning och få arbetstillfällen.  Hindren för ett ökat bostadsbyggande i hela landet kan i hög grad sökas i de höga produktionskostnaderna.