UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Vad som förstås med avsiktliga hot är tämligen klart.  Med fysiska hot avses t.ex. brister i elförsörjning, brand, översvämning, fysiska intrång, explosioner, avgrävning av kablar m.m. Med logiska hot avses t.ex. resursblockering, felaktiga implementationer av IP, programmerade attacker, förfalskning av avsändaradress m.m. Dessa former av hot kan i sin tur delas in i avsiktliga och oavsiktliga hot.
Oavsiktliga hot kan utgöras av dator- och programvarufel, mänskliga misstag och naturfenomen som åska, brand, översvämning m.m.
Regeringen konstaterar i prop.  2001/02:158 s. 105 att erfarenheter från det säkerhetsarbete som bedrivits av myndigheter och företag avseende IT-relaterade hot, dvs. hot via eller mot informationssystem, visar att den största sårbarheten kan härröras till oavsiktliga hot såsom tekniska fel, bristande planering m.m. Även sårbarheten avseende avsiktliga hot genom egna anställda (s.k. insiders) är stor eftersom möjligheterna för någon inom en organisation att obehörigt föra med sig hemligheter ut eller att förbereda ett system för en attack utifrån är relativt stora.
Bristerna i bostadspolitiken har bl.a. inneburit att det vuxit fram en stor sekundär bostadsmarknad med socialtjänsten som hyresvärd.  Socialt ansvar i den lokala bostadspolitiken verkar i alltför många kommuner ha delegerats från kommunstyrelsen till socialnämnden.
Socialtjänsten har inte kunnat påverka den kommunala bostadspolitiken, men har ändå tvingats leva upp till kommunens yttersta ansvar för sin befolkning.
Löfstrand uttrycker det som att ” bostadslösheten som problem är ägarlöst, medan socialtjänsten tagit på sig ansvaret för hemlösheten ”.  Det bekymrar mig att alltför få kommuner, på den politiska nivån, har tagit initiativ till att styra utvecklingen för att nå de bostadspolitiska målen.
Den svenska radonutredningen (SOU 1983:6) uppskattade år 1979 att 300-3 000 människor per år kan komma att få lungcancer i framtiden på grund av radon i svenska bostäder om inte det då gällande landsmedelvärdet sänktes drastiskt.  Det råder viss osäkerhet om hur stor risken är för att cancer skall utbildas hos människor på grund av radon.
Den internationella strålskyddskommissionen (ICRP) bedömde senare risken för radonrelaterad cancer vara obetydligt mindre än vad radonutredningen angav.
Cancerkommittén (SOU 1984:67) kom år 1984 fram till att dödstalet torde ligga mellan 100 och 1 000 fall per år (med mest sannolikt antal av 300 fall per år).  En omfattande svensk radonepidemiologisk undersökning utförd av Institutet för miljömedicin presenterades år 1993.
Detta talar för att det inte enbart är ekonomin som styr, även om en liten ekonomisk förlust kan få större konsekvenser i en låginkomstfamilj än en större ekonomisk förlust i en höginkomstfamilj.  I familjer med de bästa inkomsterna och som därmed har mest att förlora ekonomiskt på att dela lika, delar den mest jämställt.
Motsvarande slutsats om både inkomst och utbildningsnivå drar Fredrik Jansson, Elina Pylkkänen och Lizbeth Valck i en bilaga till Finansdepartementets Långtidsutredning.
De menar att det finns en korrelation mellan föräldrarnas inkomster, så att ju högre inkomst fadern har desto högre inkomst tenderar modern att ha och vice versa.  Men när föräldrarnas inkomster studeras var för sig, visar det sig att fädernas föräldraledighet ökar med ökad inkomstnivå upp till taket i sjukpenningen, därefter sjunker den.
Teknisk utveckling av fordon och bränslen samt väginformatik räcker dock inte ensamma för att åstadkomma en minskning av transporternas miljöpåverkan.  Utöver infrastrukturförbättringar kan ett förbättrat trafikflöde åstadkommas med hjälp av trafikledning.
Dessutom finns risk för att de minskningar av luftföroreningarna man åstadkommer genom teknisk utveckling och väginformatik motverkas av en alltför stor ökning av trafikarbetet.
Ett mål i Stockholmsregionens Miljövårdsprogram 2000 – se kapitel 2  – är att minska biltrafikens störningar och främja en utveckling som erbjuder goda alternativ till bilen.  Kollektivtrafikens stora andel av resandet i Stockholmsregionen bör därför inte bara bibehållas, utan också ökas.
För befolkningen som helhet står traditionella medier för tre fjärdedelar av medietiden och mindre än en fjärdedel läggs online.  För de som är äldre än 65 år är i princip all medieanvändning, drygt 90 procent, samlad till traditionella medier och på traditionella sätt.
Sammanfattningsvis representerar de unga vuxnas konsumtionsmönster en riktning som successivt omfamnas av en växande del av befolkningen (MPRT 2017c).
Under 2017 har konsumtionen av ljudmedier och textmedier ökat med 7 minuter vardera från 2016 medan rörlig bild har tappat 1 minut (NordicomSverige 2018).  Enligt Nordicoms mätningar minskade konsumtionen av textmedier och ljudmedier med 17 respektive 40 minuter mellan 2015 och 2016.
Om en högre renhållningsavgift tas ut oavsett hur mycket ett hushåll källsorterar försvinner kostnadsbesparingen och det ekonomiska incitamentet att källsortera, vilket torde vara fallet för de flesta hushåll i landet.  Så länge denna kostnad är mindre än en ökad renhållningsavgift är det lönsamt för hushållen att öka källsorteringen, förutsatt att renhållningsavgiften påverkas av en ökad källsortering.
Betydelsen av hushållens tidsvärdering kommer fram i en ekonometrisk studie av de svenska hushållens plaståtervinning av Hage och Söderholm (2008), där resultaten indikerar att en hög utbildningsnivå (starkt samvarierande med hög inkomstnivå) minskar benägenheten att källsortera plastprodukter, medan en hög arbetslöshet ökar denna.
Detta kan förklaras av att hushållens alternativkostnad för källsortering varierar.  På grund av den höga sannolikheten för negativa externa effekter av ekonomiska incitament på hushållsnivån, framstår moraliska incitament som mera lämpliga och betydelsefulla än ekonomiska.
Förslagen innebär bl.a. att kreditgivaren ska vara skyldig att innan ett bostadslåneavtal ingås ge konsumenten information om den faktiska genomsnittliga bostadslåneräntan i den egna banken, bankens kostnad för bostadslån och de konsumentspecifika faktorer som banken tar hänsyn till i sin bedömning av konsumenten.  På uppdrag av regeringen har Finansinspektionen i rapporten Ökad öppenhet om bolåneräntan föreslagit åtgärder för att öka konsumenternas insyn i hur de faktiska utlåningsräntorna bestäms.
Banken ska med utgångspunkt i informationen förklara hur olika faktorer påverkar den erbjudna bolåneräntan och vad som påverkar räntan på kort och lång sikt.
Utredaren ska mot denna bakgrund föreslå åtgärder som ökar öppenheten om hur räntan bestäms, med utgångspunkt i Finansinspektionens förslag.  Utredaren ska analysera förslaget i ljuset av EU-direktivet och bedöma om det behövs lagstiftningsåtgärder för att genomföra det.
En försämrad likviditet i produkten får negativa effekter för inhemska investerare och i förlängningen det svenska pensionssparandet.  Detta riskerar att minska den utestående volymen säkerställda obligationer i svenska kronor, vilket försämrar likviditeten.
Det i praktiken drastiskt ökade likviditetsreservkravet skulle innebära ökade kostnader för emittentinstituten och därmed ökade räntekostnader för bland annat hushållens bolån, särskilt i ett kritiskt läge i ekonomin där myndigheter och regering i övrigt snarare agerar för att stimulera ekonomin.
Dessutom skulle det störa och förändra förutsättningarna för den välfungerande svenska marknaden för säkerställda obligationer – tvärtemot andemeningen i utredningsdirektivet.  Överväganden och alternativt förslag
Kunskapsuppbyggnad, forskning och utveckling  Särskilda resurser bör tillföras Skogsstyrelsen för genomförandet.
Kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar skogen och skogsekosystemen är fortfarande begränsad.
Kunskapen kring skötsel av lövträd, blandbestånd och nya trädslag är generellt svag.  Vidare behövs ökad kunskap om genetiska variationer hos skogsträd och hur man kan dra nytta av dessa.
Regeringen får enligt budgetlagen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestämmer.  ""
Staten har därmed möjlighet att via garantiåtaganden främja miljö- och klimatmässigt hållbara investeringar.
Genom att ställa krav på att investeringarna finansieras via gröna obligationer kan statliga garantier användas som verktyg för att gynna marknaden för dessa.  Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsåtagande, vilket leder till en finansiell risk för staten.
Hjärt- och kärlsjukdomar orsakade år 1995 hälften av alla dödsfall i Sverige.  Enligt Socialstyrelsens Folkhälsorapport svarade hjärt- och kärlsjukdomar för 22 procent av förlorade år vid dödsfall före 65 års ålder hos män.
Höjda blodfetter, högt blodtryck samt vissa andra kost- och livsstilsfaktorer, främst rökning, torde ligga bakom huvudandelen av dödsfallen.
Den kvantitativa betydelsen av olika kost- och livsstilsfaktorer är dock svår att uppskatta.  I viss mån har det varit möjligt att relatera regionala skillnader i matvanor, bl.a. avseende konsumtion av matfett, frukt och grönsaker, grovt bröd och rökt mat till dödlighet i hjärtinfarkt och magsäckscancer.
För svensk del har Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60, avsnitt 4.8.3) gjort en omfattande beräkning av kostnader och intäkter i Sverige till följd av klimatförändringar fram till 2100.  Mer information om varför Sternrapporten redovisade så höga siffror finns i Vetenskapliga rådets rapport.
Resultaten bygger på översiktliga beräkningar av kostnader och intäkter av skador på infrastruktur, förändrad produktion inom främst jordbruk, fiskeri och skogsbruk, översvämningar, ras och skred, jorderosion, hälsa m.m. Utredningen hade ett lågt och ett högt klimatscenario med avseende på storleken på utsläppen.
Utredningen redovisade beloppen för kostnader och intäkter med 0,2 och 4 procents diskonteringsränta.  För perioden 2011−2100 visade resultaten på skadekostnader på totalt för hela perioden ca 1 100 miljarder kronor i lågalternativet och ca 1 900 miljarder kronor i högalternativet (odiskonterade summor).
Vidare skall så långt möjligt olika ekonomiska, sociala och andra konsekvenser av om målen uppfylls resp. inte uppfylls redovisas.  Varje mål skall grundas på ett vetenskapligt underlag som belyser sjukdomarnas, skadornas och riskernas utbredning, bestämningsfaktorer och påverkbarhet.
I analysarbetet skall beaktas att folkhälsan i allt högre grad påverkas av förhållanden utanför Sveriges gränser genom t.ex. luftföroreningar, handel med droger och smittsamma sjukdomar.
Kommittén skall enligt direktiven dokumentera och redovisa den arbetsmetod som använts för att ta fram de nationella hälsomålen.  Detta förutsätter enligt direktiven en begreppsanalys där begrepp som mål, hälsa och risk m.m. definieras.
Planeringen görs i samspel mellan förvaltningarna och diskussionen rör ofta trafiksäkerhet och parkeringsplatser.  Kommunerna uppger inte att bostadsbyggande i bullerutsatta miljöer medför några direkta problem för dem som kommunala väghållare.
Osäkra trafikprognoser, kapacitetsfrågor och luftföroreningar är vanligen större problem än buller.
Vid behov av bullerskydd löses detta i samråd mellan förvaltningarna.  Nya energikrav förutsätter stängda fönster
Kvinnor har dessutom lägre genomsnittlig ersättning vid föräldraledighet än män eftersom de tar ut föräldrapenning på grund- och lägstanivå under fler dagar och därtill har en i genomsnitt lägre sjukpenninggrundande inkomst.  Attityder och sociala normer kring föräldraskap, situationen på arbetsmarknaden och förväntningar kan även hindra män från att ta ut föräldrapenning.
Undersökningar från bland annat ESO och Försäkringskassan visar även att det finns tydliga skillnader i jämställdhet mellan olika grupper i samhället, beroende på föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst, födelseland och i vilken arbetsmarknadssektor de är sysselsatta.
I praktiken utnyttjas därför den flexibilitet som försäkringen erbjuder i olika stor utsträckning beroende på exempelvis föräldrarnas inkomster, utbildningsnivå, arbetsmarknadsanknytning m.m.  Ett icke jämställt uttag av föräldrapenning samvarierar med en senare snedfördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete – ett dubbelarbete som i dag utförs primärt av kvinnor.
Undersökning av arbetslöshetskassornas brottsanmälningar  ""
Arbetslöshetskassorna har rapporterat in uppgifter om sammanlagt 2 193 anmälningar till utredningen vilka avser brott mot välfärdssystemen.
Brottsrubriceringen i anmälningarna är i princip uteslutande olika former av bidragsbrott.  Några enstaka anmälningar (cirka 10 stycken) har andra rubriceringar som bedrägeri, brukande av osann urkund, osant intygande och urkundsförfalskning.
""  Det kan då handla om ersättning från Försäkringskassan eller CSN, men också om att den enskilde haft svarta inkomster.
Undersökning av arbetslöshetskassornas brottsanmälningar
Arbetslöshetskassorna har rapporterat in uppgifter om sammanlagt 2 193 anmälningar till utredningen vilka avser brott mot välfärdssystemen.  Brottsrubriceringen i anmälningarna är i princip uteslutande olika former av bidragsbrott.
Utan undantag planerar kommunerna som utredningen besökt för ett ökat nybyggande de närmaste åren för att möta det de uppfattar som allvarlig bostadsbrist.  ""
Kommunerna försöker i varierande grad skaffa sig en bild av behovet av bostäder genom att använda demografi- och befolkningsprognoser grundade på offentlig statistik, genom samtal med fastighetsägare, banker, byggare och mäklare, historiska erfarenheter av in- och utflyttningsmönster och politiskt beslutade tillväxtmål.
Kommunernas generella behovsbedömningar bygger på grova uppskattningar.  I de mer avancerade beräkningsscenarierna används befolkningsprognoserna för att uppskatta hur många hushåll av olika typer det kommer att finnas och vilka bostadsstorlekar dessa kommer att efterfråga i framtiden.
Vi föreslår därför att tillsynen av örtprodukter för rökning bör ske på motsvarande sätt som gäller för tobaksvaror.  Fördelarna består bl.a. dels i att det inom systemet för tobakstillsynen finns stor kunskap och erfarenhet av hur sådana här frågor ska hanteras, dels att det kan finnas effektivitetsvinster om tillsyn på försäljningsställen kan ske samtidigt av både tobaksvaror och örtprodukter.
Det har inte framkommit tillräckliga skäl att därutöver införa en straffbestämmelse som, på det sätt som gäller för tobaksvaror, straffbelägger försäljning till konsumenter av örtprodukter för rökning som saknar, eller har en uppenbart oriktig hälsovarning.
""  Vårt förslag:
Hushållens konsumtion växer dock snabbare de första åren, då ekonomin återhämtar sig från den utdragna lågkonjunkturen.  I framskrivningen ökar hushållens konsumtion med i genomsnitt 2,2 procent per år över perioden 2014–2060 (se tabell 3.4), vilket motsvarar den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i näringslivet över perioden.
De demografiska förändringarna leder till en marginell dämpning av konsumtionstillväxten under 2020-talet, då befolkningen som helhet åldras i relativt snabb takt.
På grund av ökningen i disponibelinkomsten kommer dock hushållens konsumtion att öka från 48 procent av BNP 2025 till närmare 49 procent av BNP 2060.  Procent av BNP
Även genom lämplig efterbehandling kan påverkan på växthusgasbalansen förändras i gynnsam riktning, men vilka praktiska möjligheter som finns i det avseendet till en kostnadsnivå som behåller torvbränslets ekonomiska konkurrenskraft behöver studeras ytterligare.  Utvinning på torvmarker som redan är påverkade av dikning eller som naturligt ger en kraftig metanbildning kan ge gynnsammare utsläppseffekter.
Att utnyttja torv från redan dränerad torvmark eller från myrar med särskilt hög metanavgång är från klimatsynpunkt de bästa alternativen och kan innebära ett totalt bidrag till växthuseffekten som liknar det som gäller för skogsbränsle även sett i ett relativt kort perspektiv.
Torv innehåller mer kväve och svavel än biobränslen och utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider i äldre eldningsanläggningar tenderar att vara högre än för andra fasta bränslen.  I nyare anläggningar med god reningsteknik är utsläppen bestämda av reningstekniken och oberoende av vilket bränsle som används, torv, kol eller trädbränslen.
(Singer och Manton, 1998).  Det kan handla om skillnader i uppväxtvillkor eller t.o.m. under fosterstadiet beroende på förändringar i mödrarnas uppväxtvillkor mer än 100 år tidigare!
Hälsosamma levnadsvanor, som t.ex. minskad rökning medför mindre risk för insjuknande och död i hjärt  kärlsjukdomar och cancer.
Bättre arbetsmiljö kan också ha reducerat exponeringen för riskfaktorer.  Under perioden 1980–1995 är det framförallt minskad dödlighet i hjärtkärlsjukdom, som gett ökade levnadsår.
Amorteringsperioden på bolån beror i allmänhet på om lånet är ett bottenlån eller ett topplån.  Amorteringsperioden samt räntekostnaden för bokrediter avgör den totala lånekostnaden för ett bolån.
Vissa bolångivare tillämpar samma ränta på hela lånebeloppet, men olika amorteringskrav för olika delar av lånet.
Till exempel kan en bolånegivare kräva att amorteringen på andelar som överstiger 75 % av fastighetens värde går snabbare än den del som ligger under 75 % och som traditionellt ses som bottenlån.  Ett sådant villkor är förenligt med institutens bild av att risken är högre för den övre delen av fastighetens värde och att det därmed avkrävs av kredittagaren att ha en högre återbetalningsförmåga för den delen.
utarbeta statistik och prognoser till ledning för skogsbruket och för samhällets och näringslivets planering på områden med anknytning till skogsbruket samt ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, 12.  bedriva rådgivning samt informera om landets skogar och skogsbruk i syfte att främja ett rationellt skogsbruk och biologisk mångfald, 11.
verka för att skog och skogsmark skyddas mot skador av luftföroreningar, djur och sjukdomar, 13.
vidta åtgärder för att bevara den ärftliga variationen hos de inhemska skogsträden, 14.  verka för utveckling och tillämpning av skogsbruksmetoder anpassade till de naturgivna förutsättningarna, 15.
Utveckling mot bioekonomi motverkar övervältringen bakåt  Kommittén bedömer dock att kostnads- och övervältringseffekter är likartade när det gäller fasta respektive flytande biobränslen.
Skogforsk (2007) skriver också att med en ökad fokusering på klimatfrågan och energifrågan i samhället tillsammans med en ökad efterfrågan på förnybara bränslen kan grunderna för kostnadsfördelningen bli annorlunda.
I det fallet skulle en betydande del av kostnadsökningen kunna tas ut via produktpriset och  eller fördelas med hänsyn till omsättning eller vinst hos aktörerna i råvaruledet.  Skogforsk (2007) såg tecken på effekter av en sådan utveckling och kommittén bedömer att en sådan utveckling i samhället med fokus på klimat, energi och förnybara bränslen har fortsatt de senaste åren.
Många av de nya biogasanläggningarna kommer att ta emot avfall från livsmedelsindustrin.  Den biologiska behandlingen av industriellt livsmedelsavfall ökar också.
Utbyggnaden av rötningsanläggningar har till stor del delfinansierats med det statliga investeringsstödet för klimatåtgärder (Klimp) som har funnits sedan 2003.
(Se avsnitt 12.5.)  Om allt matavfall från hushåll, restauranger och livsmedelsindustri rötades, kan ca 2 TWh fossila bränslen ersättas (JTI 1998).
Förändrade nederbördsmönster ökar riskerna för översvämningar, vilket i sin tur utgör ett hot genom att mikroorganismer, kemiska och andra föroreningar inom tillrinningsområden i ökad utsträckning kan föras ut i vattenförekomster och påverka brunnar och ytvattentäkter.  ""
Föroreningar kan t.ex. komma från trafikerade vägar, förorenade markområden, översvämmade cisterner, olika avlopp (även bräddningar) och betesmark.
Förutom ökad uttransport av kemiska och mikrobiella föroreningar sker även en ökad tillförsel av humusämnen (naturliga organiska ämnen, NOM).  Höga halter humusämnen minskar, som tidigare påpekats, reningseffekten i vattenverkens mikrobiologiska och kemiska barriärer (den senare har redan i dag nedsatt funktion).
""  Under perioden 1994–2015 betalade Boverket ut totalt cirka 391 miljoner kronor i bidrag för att minska radonhalten i bostäder.
Samhällskostnaden för radonrelaterad lungcancer antas vara densamma som samhällskostnaden för cancer på grund av rökning, vilken har beräknats till cirka 960 000 kronor per år och fall.
För 500 cancerfall på grund av radon varje år kan sjukvårdskostnaden och produktionsbortfallet uppskattas till 480 miljoner kronor.  När hela beståndet av bostäder med blåbetong åtgärdats med bättre ventilation kan det översiktligt beräknas ha kostat cirka 40 miljarder kronor i dagens penningvärde i investeringar, för småhusägare, staten (radonbidrag och ROT-avdrag) och fastighetsägare av flerbostadshus.
Bullerskärmar kan anläggas så att boendemiljön blir oförändrad eller bättre.  Boende berörs i Barkarby och Jakobsberg.
Luftföroreningarna är svårbedömda – mer traﬁk (ökning) – renare fordon (minskning) – jämnare traﬁkrytm (minskning).
Planeringsläge och ekonomi  Planeringen är ej påbörjad varför den uppskattade kostnaden Mkr i prisnivå  är osäker.
NCK beskriver hur hbt-personer, särskilt transpersoner, kvinnor med missbruksproblem, kvinnor som lever med nedsatt funktionsförmåga, kvinnor med utländsk bakgrund, kvinnor i trafficking eller prostitution samt unga och äldre kvinnor tillhör grupper med särskild utsatthet.  Det har på senare tid riktats större ljus mot de grupper av kvinnor som har en högre risk och särskild utsatthet för våld.
Forskning om utlandsfödda kvinnors utsatthet för våld i nära relationer lyfter fram att kvinnor utsätts för våld i nära relationer i alla länder oberoende av utbildningsnivå och ekonomiska tillgångar men att faktorer som låg inkomst och social isolering ökar risken.
Bakgrunden i ett land med bristande jämställdhet hade betydelse och förändringar i maktbalansen i en relation till följd av migration kunde leda till ökat våld.  Språksvårigheter och kunskap om svenska lagar och rättigheter var också betydelsefulla faktorer.
Utsläpp av obehandlat eller otillräckligt behandlat avloppsavtten, samt läckage från jordbruksmark.  Eutrofieringen är det främsta vattenrelaterade miljöproblemet.
Med undantag av de problem som förorsakas av trafiken i Rigaområdet anses luftförorening inte vara något problem i landet.
Statistik över transportsektorn saknas dock, varför det inte har varit möjligt att uppskatt trafikens andel av utsläppen.  Avfall och avfallshantering är prioriterade problem.
Minskade utsläpp av luftföroreningar, se avsnitt 16.12, kan också leda till positiva hälsoeffekter.  Enligt Swecos beräkningar, som baseras på ASEK: s kalkylvärden för olyckor, är värderingen i detta fall cirka 4 miljarder kronor per år.
Enligt Trafikverket orsakar luftföroreningar från trafiken runt 3 000 förtida dödsfall varje år och även en stor sjukdomsbörda, bl.a. lungcancer, hjärtinfarkter och stroke.
Förslagen kan även få konsekvenser för människors hälsa utöver påverkan från trafikens utsläpp.  Den förväntade övergången till mer kollektivtrafik kan t.ex. leda till ökad fysisk aktivitet genom ett ökat gående.
Betesmarkerna utgör kolsänkor, dvs. mer kol binds in i marken än vad som avgår.  Störst utsläpp kommer från organogena jordar, medan mineraljordarnas kolförråd i genomsnitt bedöms vara i balans.
Genom sin förmåga att binda kol i mark och träbiomassa är skogen en viktig del i arbetet med att nå klimatmålen.
Alla skogar är dock inte kolsänkor utan skogar på dikad torvmark (organogena jordar) är i många fall källor till koldioxidutsläpp.  Organogena jordar är före detta våtmarker och sjöar som har dränerats och odlats upp.