UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Det finns inga detaljerade krav på vad som anses miljö- och klimatmässigt hållbart utan detta lämnas åt marknaden.  Indien har haft som utgångspunkt att lägga sina krav nära de internationella standarderna, specifikt GBP.
Indien har därmed gått en något annan väg än Kina som tagit fram ett mer detaljerat regelverk med tillhörande taxonomi över godkända miljö- och klimatmässigt hållbara investeringar.
Eftersom Indien har en tillsynsmyndighet är inte heller marknadskraven fragmenterade på det sätt som de är i Kina.  Argumentet för att kodifiera redan befintlig marknadsstandard är att minska osäkerheten för marknadsaktörer, skapa legitimitet år marknaden samt ge tillsynsmyndigheten en möjlighet att ingripa ifall de skulle upptäcka oegentligheter.
Luftföroreningar från vägtrafiken och arbetsmaskiner.  För att påskynda det svenska miljöarbetet borde Miljömålsberedningen ha föreslagit konkreta etappmål för bland annat:
Här finns god kunskap om trafiksektorns stora bidrag till belastningen av luftföroreningar och om vilka effekter lagstiftning och ekonomiska styrmedel kan få.
Det är därför oacceptabelt att beredningen inte lyckats formulera ett konkret etappmål på detta område.  Både miljön och människors hälsa kommer skadas i onödan under tiden frågan utreds vidare.
Grunden skall läggas genom ett triangelpartnerskap mellan medborgare, ” kommuner och samfund ” (communities) och regeringen.  På nationell nivå har regeringen aviserat att ojämlikheten i hälsa skall minskas genom insatser på utbildningsområdet, förbättrade villkor i arbetslivet, i bostadsområden, för bättre kommunikationer och miljö.
Rökning framhålls som den enskilt största förebyggbara orsaken till dålig hälsa, men insatser prioriteras också för sex och samlevnad, droger, alkohol, säkra livsmedel, vattenfluoridering och att förebygga smittsamma sjukdomar.
I genomförandet fästes stor vikt vid lokala sektorsövergripande insatser.  Hälso- och sjukvården omorienteras så att hälsoförbättringar för första gången någonsin, blir en integrerad del av det som vården skall åstadkomma.
Omvandlingen av områden för industrier och andra verksamheter för dessutom ibland med sig ytterligare problem, genom att förorenade markområden måste saneras innan områdena kan tas i anspråk för bostäder.  Denna inriktning innebär ofta ökade motsättningar med motstående intressen, såsom önskemål att bevara grönområden, riksdagens riktvärden för trafikbuller, riktvärden för skyddsavstånd mellan bostäder och verksamheter eller miljökvalitetsnormer för luftkvalitet.
Kommuner med befolkningsminskning har att hantera bostadsöverskottet, en minskning av den kommunala verksamheten och att arbeta långsiktigt för att försöka vända utvecklingen.
En aktiv närings- och utvecklingspolitik, i samspel med det regionala utvecklingsarbetet, är ofta grunden i kommunens långsiktiga arbete.  Kommunernas arbete för att vända utvecklingen aktualiserar ofta en diskussion om hur värden och kvaliteter i den byggda miljön kan utvecklas för exempelvis turism, näringslivsutveckling och boende.
Mycket talar för att den goda utveckling, som observerats i dessa avseenden, kom mer att fortsätta.  De äldres hälsa avspeglar de förhållanden de levt under och de levnadsvanor som de skaffat sig under årens lopp.
Exempelvis är rökningen på tillbakagång i de flesta grupper och det finns ett starkt intresse för hälsosam kost, motion och kulturaktiviteter.
Övervakningen av arbetsmiljön har också i hög grad förbättrats och antalet arbetsrelaterade sjukdomar minskar.  Framtidens äldre kommer härigenom ha bättre möjligheter till hälsa än dagens och gårdagens.
""  En mer systematisk användning av medlemsstaternas sambandspersoner uppmuntras av EU: s handlingsplan mot narkotika.
Nätverket för den aktuella drogsituationen i Skandinavien (NADiS) är ett informellt nordiskt samarbete med fokus på nya missbrukssubstanser.
Nätverket inrättades på nationell nivå i Sverige med syfte att underlätta olika nyckelaktörers aktiva medverkan i det förberedelsearbete som Statens folkhälsoinstitut och Läkemedelsverket bedriver när det gäller myndigheternas uppdrag att föreslå reglering av missbrukssubstanser som narkotika eller hälsofarliga varor.  I svenska NADiS ingår även representanter för Rikskriminalpolisen, Livsmedelsverket, Statens kriminaltekniska laboratorium, Tullverket och dess laboratorium, Rättsmedicinalverket, Åklagarmyndighetens utvecklingscentrum Stockholm, Dopingjouren, Läkemedelsverket, Giftinformationscentralen och CAN.
Å ena sidan finns ett mindre antal expansiva kommuner och regioner med befolkningsökning och brist på bostäder.  Utvecklingen i Sverige har inneburit en regional polarisering när det gäller befolkningsutveckling och bostadstillgång.
Å andra sidan har flertalet kommuner en befolkningsminskning och oftast också överskott på bostäder.
Hemlöshet är dock inte, vilket kan förefalla paradoxalt, enbart begränsad till kommuner med bostadsbrist, utan även i kommuner som har ett överskott på lägenheter kan bostadsföretagen välja att inte hyra ut till hushåll som har en svag ställning på bostadsmarknaden.  Detta illustreras av det faktum att av de tio kommuner som 1999 hade flest antal rapporterade hemlösa enligt Socialstyrelsens kartläggning, tillhörde endast hälften  någon av de 32 kommuner som enligt Boverkets inventering från april 1999 uppvisade någon bostadsbrist.
Antalet kommuner med förutsättningar för en oseriös bostadsförmedling eller mer omfattande svarthandel med lägenheter är alltså relativt begränsat.  2.2.1.3 Områden med bostadsbrist – prognoser för framtiden
En inte oväsentlig del av landets bostadsbestånd och befolkning finns emellertid i bristområdena:
nästan en fjärdedel av befolkningen bor i de kommuner som har bostadsbrist.  Hur kommunerna ser på utvecklingen på bostadsmarknaden tas också upp i Boverkets rapporter.
Med stora hushållsskulder ökar hushållens omedelbara exponering mot makroekonomiska fluktuationer.  Hushållens skuldsättning, risker för enskilda hushåll?
Exempelvis har de flesta bolån rörliga räntor, vilket gör att ränteförändringar snabbt påverkar många hushåll.
Med stora privata skulder följer också frågor kring hushållens sårbarhet.  De kalkylräntor som bankerna kräver vid bolån anges variera mellan 5,7 och 8 procent.
Att bedöma hur stor del av förverkligandet som åstadkommits och ställa det mot ianspråktagna medel är inte alldeles lätt.  Att följa upp förverkligandet av en framtida prestation – insatsorganisationen – är svårare än att följa upp en löpande produktion.
Men jämfört med att följa upp effekter i samhället – minskad arbetslöshet, brottslighet etc. – är det dock lättare, eftersom det inte kräver utvärderingar där verksamhetens effekter ska särskiljas från omvärldsförändringars inverkan på resultatet.
Att förverkliga insatsorganisation är regeringens, Försvarsmaktens och de övriga försvarsmyndigheternas ansvar och är inte utsatt för omvärldspåverkan i någon större grad.  Huruvida beslutad insatsorganisation realiserats eller ej är förhållandevis lätt att kontrollera.
Men riksomfattande enkäter om äldres preferenser och flyttmönster är av föga värde som utgångspunkt för en lokal boendeplanering.  Det finns exempel på riksomfattande undersökningar, som bidragit till fördjupad kunskap om vilka förväntningar människor har och hur de önskar bo när de blir äldre.
En meningsfull boendeplanering kräver ett lokalt framtaget underlag om dels befolkningen och den förväntade befolkningsutvecklingen med hänsyn till åldersstruktur, hushållssammansättning, in- och utflyttning etc., dels bostadsbeståndet i olika delar av kommunen, bostädernas skick och tillgänglighet, avstånd till service och kommunikationer m.m.
Delegationen anser att ett villkor för tillgänglighetsbidrag ska vara att kommunen har inventerat sina bostadsområden och bostadsbestånd ur tillgänglighetssynpunkt.  Inventeringen behövs dels för att få kunskap om vilka bostäder som finns och kunna prioritera och planera bostadsbyggandet, dels för att kunna peka ut de områden som har störst behov av förbättrad tillgänglighet.
Denna möjlighet har i förordning begränsats till att avse enbart uppgifter om att den arbetssökande verkställer eller har verkställt ett fängelsestraff, huruvida verkställigheten sker eller har skett i anstalt eller genom elektronisk intensivövervakning samt tidpunkt för vistelse utanför anstalt i utslussningsåtgärder och tidpunkt för villkorlig frigivning.  Sedan den 1 juni 2011 har Arbetsförmedlingen möjlighet att behandla uppgifter om lagöverträdelser m.m. i en arbetsmarknadspolitisk databas.
Lagändringen innebär att uppgifter om brott m.m. numera kan förkomma bland de uppgifter som enligt Arbetsförmedlingens registerlag får lämnas elektroniskt till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.
Innehållet i den arbetssökandes kontakter med Arbetsförmedlingen, den arbetssökandes handlingsplan eller grunderna för anvisningen till ett arbetsmarknadspolitiskt program kan avslöja att den arbetssökande är eller har varit aktuell inom kriminalvården.  Uppgifter om att den arbetssökande inte står till arbetsmarknadens förfogande eftersom han eller hon verkställer ett straff är också en uppgift som kan ha påverkat Arbetsförmedlingens bedömning av rätten till arbetslöshetsersättning eller återkallandet av en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program.
Denna definition har sin förebild i direktivets definition av örtprodukter för rökning.  produkter som är baserade på växter, örter eller frukter, kan förbrukas via förbränning och som inte innehåller tobak.
Definitionen av örtprodukter för rökning är vid och omfattar t.ex. rökbara örter som är klassade som narkotika eller andra rökprodukter som kan klassificeras som hälsofarliga varor.
Om en produkt innehåller både rökbara örter och tobak är det inte en örtprodukt enligt definitionen, eftersom örtprodukter inte får innehålla tobak.  Liksom narkotikastrafflagstiftningen har företräde framför tobakslagstiftningen avseende produkter där narkotika, exempelvis cannabis, blandats med tobak bör annan speciallagstiftning som träffar örtprodukter för rökning gå före tobakslagens bestämmelser om örtprodukter för rökning.
I sammanhanget har särskilt försäkringsbolag och banker nämnts, eftersom dessa erbjuder komplexa produkter.  Det har vidare anförts att en utvidgning av lagens tillämpningsområde kan medföra att det försvåras för konsumenterna att förhandla med näringsidkare rörande individuella villkor och utifrån förhållanden i det enskilda fallet.
Om tillämpning av individuella villkor försvåras skulle sålunda konkurrensen påverkas på så sätt att de produkter som erbjuds på marknaden kan få ett likartat innehåll, varvid det framhållits att det inte minst på bolånemarknaden förekommer att räntan bestäms individuellt och utifrån förhållandena i det enskilda fallet.
Det är angeläget att framhålla att bestämmelser om prisinformation vid kreditgivning inte utformas på ett sådant sätt att tillämpning av individualiserade kreditvillkor försvåras.  Det kan dock nämnas att rörande bolåneräntor det sedan många år anges i all dagspress vilka räntor de olika instituten tillämpar vid varje tillfälle, vilket självfallet inte hindrar konsumenter att själva – kanske utifrån jämförelser mellan institutens priser rörande ränta – förhandla rörande individuella villkor rörande ränta och annat.
Att se till att en missbrukare som omhändertagits enligt LOB får den vård och omsorg som han behöver får anses ligga inom detta ansvarsområde.  Kommunerna har genom socialnämnderna redan i dag ett faktiskt och lagstadgat ansvar för omsorg om missbrukare.
Orsaken till personens överkonsumtion av alkohol eller droger bottnar ju i missbruket.
Även beträffande den som inte kan sägas ha ett alkohol- eller drogmissbruk men som konsumerat alkohol eller droger i sådan omfattning att han eller hon omhändertagits enligt LOB måste anses befinna sig i en riskzon att utveckla ett missbruk.  Mot bakgrund av socialnämndens särskilda ansvar för förebyggande insatser vad gäller alkohol och drogmissbruk har socialnämnden även ett ansvar för dessa personer.
Den erbjudna räntan spelar därför stor roll för hushållens ekonomi över lag.  Finansinspektionen framhåller inledningsvis i rapporten att ett bostadskreditavtal oftast är det största ekonomiska åtagande ett hushåll gör och att en stor del av de svenska hushållen ingår sådana avtal.
Samtidigt är de flesta konsumenters kunskap om räntesättningen för bolån låg.
Den möjlighet som finns till insyn är bristfällig.  Flertalet stora kreditgivare publicerar s.k. listräntor, men dessa visar ofta inte på det verkliga ränteläget hos kreditgivarens kunder.
Gran är förhållandevis känslig för vind (Peltola m fl 2000).  Andelen gran i landskapet har dessutom ökat fram till 90-talet.
Det är därför sannolikt att skogsbrukets utveckling tillsammans med att klimatet blivit mildare (mindre tjäle) och blötare har medför att skogen blivit mera känslig för vind även om det kanske inte blivit vanligare med storm (Blennow & Olofsson, 2004).
Klimatförändringarna kan förväntas påverka risken för vindfällning både direkt genom ett förändrat klimat och indirekt genom ett förändrat skogstillstånd (Bergh m fl 2007).  Hur pass vindkänsligt det framtida skogstillståndet blir påverkas av hur vi sköter skogen och vilka trädslag vi väljer.
Befolkningen ökar (eller minskar) långsammare eller snabbare beroende på hur omfattande nettoinvandringen (invandring minus utvandring) är.  På längre sikt påverkar migrationen befolkningsutvecklingen.
Både en ökande och en minskande befolkning berör nästan hela samhället eftersom det innebär konsekvenser för arbetskraftsutbudet, tillväxt, sparande och konsumtion samt de offentliga finanserna.
""  Förslagens kvantitativa konsekvenser handlar bland annat om utvecklingen av antalet personer som söker asyl i Sverige, antalet personer som får uppehållstillstånd efter att ha ansökt om asyl, antalet ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning (anhöriginvandring) och antalet beviljade uppehållstillstånd inom ramen för anhöriginvandring.
Ett tydligt exempel på detta är det kinesiska ramverket under vilket drygt 40 procent av alla gröna obligationer emitterades 2016.  På senare år har det tillkommit nationella regelverk.
Även om det kinesiska ramverket i stort överensstämmer med de internationella branschstandarderna finns det viktiga skillnader gällande bl.a. vad som anses vara en godkänd miljö- och klimatmässigt hållbar investering.
I takt med att marknaden för gröna obligationer växer ökar sannolikheten för krav på nationell reglering.  Nationella regelverk kan dock leda till fragmentering av den globala marknaden, ifrågasättande av gröna obligationers miljö- och klimatmässiga hållbarhet, ökade transaktionskostnader i form av analys samt skapa barriärer för gränsöverskridande handel.
Det är därför sannolikt att skogsbrukets utveckling tillsammans med att klimatet blivit mildare (mindre tjäle) och blötare har medför att skogen blivit mera känslig för vind även om det kanske inte blivit vanligare med storm (Blennow & Olofsson, 2004).  Gran är förhållandevis känslig för vind (Peltola m fl 2000).
Klimatförändringarna kan förväntas påverka risken för vindfällning både direkt genom ett förändrat klimat och indirekt genom ett förändrat skogstillstånd (Bergh m fl 2007).
Hur pass vindkänsligt det framtida skogstillståndet blir påverkas av hur vi sköter skogen och vilka trädslag vi väljer.  Den förväntade ökningen av potentialen för biomassaproduktion kan medföra att träden blir vindkänsliga vid en lägre ålder.
Kommunerna har genom socialtjänstlagen huvudansvaret för att personer med missbruk får den vård, behandling och det stöd de behöver.  Sverige har till skillnad från de flesta andra länder definierat missbruk som en social fråga.
Även om huvudinriktningen är en drogfri behandling har missbruks- och beroendevården kommit att bli alltmer medicinskt orienterad.
Landstinget har genom hälso- och sjukvården också ansvaret för och skyldighet att tillhandahålla vård och behandling för missbruk och beroende och därmed relaterade somatiska och psykiatriska problem.  Detta överlappande ansvar mellan olika huvudmän har länge orsakat problem.
Detta görs genom att ta fram och sprida goda exempel på hur kommuner med olika förutsättningar kan driva dessa frågor.   I det sägs att Boverket dels ska informera kommuner och län om lagen om kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen, dels ska myndigheten inspirera kommunerna att aktivt arbeta med boendefrågorna.
Med förutsättningar avses bostadsmarknadsläge och befolkningsutveckling.
Boverkets erfarenhet är att samverkan mellan fysisk planering, planering för bostadsförsörjning och boendesociala frågor ofta brister.  Detta gäller såväl kommuner som länsstyrelser.
Under denna punkt anges ett antal omständigheter som gör ett frihetsberövande tillåtet.  Av de sex punkterna är främst punkt 1 e av intresse i förevarande sammanhang.
Frihetsberövande medges för att förhindra spridning av smittsam sjukdom eller därför att personen ifråga är psykiskt sjuk, alkoholmissbrukare, missbrukare av droger eller lösdrivare.
I praxis har den berörda punkten aktualiserats främst såvitt gäller psykiskt sjuka.  Enligt Law of the European Convention on Human Rights av Harris D.J. m.fl. kan det presumeras att de principer som gäller för psykisk sjukdom med relevanta modifikationer också skall tillämpas när det gäller fall rörande smittsam sjukdom.
Johansson m.fl. (2014) pekar på att krav på ökade amorteringar bör införas med hänsyn taget bl.a. till att en högre aggregerad skuldsättning kräver en försiktigare amorteringsökning.  Amorteringskrav bör dock införas med försiktighet för att inte inleda just ett sådant konsumtionsfall som beskrevs i kapitel 4.
Att amorteringarnas effekter är starkare vid lägre räntenivåer innebär att man bör undvika utgivning av amorteringsfria bolån när räntan är låg, samt att en lägre ränta kräver en försiktigare övergång till kortare återbetalningstider.
Effekten skiljer sig åt mellan amorteringsformerna.  Jämfört med annuitetsamortering har rak amortering en större effekt på priser och lån.
Kommittén har låtit göra en studie för att belysa vilka de samhällsekonomiska effekterna kan bli av sådana tidigareläggningar.  De nyttor som investeringen för med sig kan då tillgodogöras vid en tidigare tidpunkt.
De direkta effekterna består av vinster för resenärer och godskunder (förbättrade res- och transportmöjligheter, tidsvinster etc.), effekter för trafikföretag (intäkter och kostnader), ” budgeteffekter ” (skatter och avgifter) samt externa effekter (olyckor, infrastrukturslitage, luftföroreningar och koldioxid).
I den nyligen fastställda nationella planen för transportsystemet 2010–2021 har det samlade värdet av samtliga investeringsåtgärder (väg, järnväg och sjö) beräknats.  I rapporten Nationell plan för transportsystemet  2010-2021;
LDER  Det finns också skäl påpeka att båda områdena har relativ liten andel invandrare 13,9 respektive 9,8 procent. …
Eftersom invandrare i genomsnitt är yngre än den infödda befolkningen leder en hög andel invandrare i ett bostadsområde automatiskt till att andelen äldre i detta område blir låg.
Men det är bara en del av sanningen.  Som vi kunnat se i avsnitt 2.1 beror boendet till stor del av de ekonomiska förutsättningarna.
Genom gröna obligationer får investerare information om investeringar som är miljövänliga och erbjuds en möjlighet att investera i just dessa.  Finansieringsformen är ett av flera instrument som kan användas för finansiering av miljö- och klimatrelaterade investeringar.
För att främja en hållbar finansmarknad generellt är det positivt att genomlysningen ökar av bl.a. miljö- och klimatrisker i investeringar.
De företag som finansierar sig genom gröna obligationer har också möjlighet att bredda sin investerarbas.  Inom ett flertal internationella forum pågår utvecklingsarbete när det gäller en hållbar finansmarknad och finansiering för klimatet.
Orsaken till denna utveckling är komplex och mångfasetterad.  Det är oacceptabelt att samhällsnyttiga funktioner som har till uppgift att hjälpa och skydda andra angrips och hindras från att fullgöra sina uppgifter.
Klyftorna och segregationen i samhället och en ökad skillnad mellan olika områden i en och samma kommun när det gäller bl.a. brottslighet och upplevd trygghet, arbetslöshet, skolresultat, samhällsservice och delaktighet utgör en del av den bakomliggande problembilden.
Regeringen har i år inlett ett långsiktigt reformprogram för att komma till rätta med detta.  En översyn av de straffrättsliga bestämmelserna till skydd för bl.a. blåljuspersonal är en av många åtgärder i det sammanhanget.
I 2011 års mätning var det över 30 procent av barn till föräldrar med grundskoleutbildning, mot 5 procent av barn till föräldrar med universitetsutbildning, vars föräldrar var dagligrökare.  Bland barn till föräldrar med högst grundskoleutbildning ligger andelen kvar på en oförändrad högre nivå.
I avsnitt 4.1 berörs ytterligare hur barn, inklusive foster, exponeras för rökning och hur det påverkar deras hälsa.
""  Berusningsdrickande är förknippat med flera negativa hälsoeffekter.
Som exempel täcks de fyra största utsläppssektorerna in av GBP kategorierna energieffektivisering, rena transporter, miljömässigt hållbar förvaltning av levande naturresurser och mark samt förnybar energi.  Investeringar inom alla dessa utsläppssektorer täcks in av kategorierna i GBP.
Vad som anses vara en miljö- och klimatmässig investering inom dessa sektorer kan däremot ändras över tid.
""  Som framgår av de svenska klimatåtagandena beskrivna ovan finns det långtgående planer på utsläppsminskningar inom alla sektorer som orsakar utsläpp av växthusgaser.
Vidare har enligt de överväganden som gjorts i avsnitt 9.3.5 kravet på att förpackningar till tobaksvaror ska innehålla en innehållsdeklaration tagits bort.  I paragrafen har termen varningstext ersatts med termen hälsovarning.
Slutligen har skyldigheten för tillverkare och importörer att se till att produkten förses med en hälsovarning även gjorts tillämplig på örtprodukter för rökning.
Att paragrafen gjorts tillämplig på örtprodukter för rökning innebär att det för dessa produkter, i likhet med vad som gäller för tobaksvaror, är tillverkaren eller importören som svarar för att förpackningarna förses med hälsovarning.  Som framgår av regleringen av hälsovarningar i tobaksförordningen ska texten i en sådan hälsovarning vara avfattad på svenska för att kravet ska anses uppfyllt.
Myndigheterna ska på olika sätt bidra med kunskapsunderlag och andra uppgifter för att regeringen ska uppnå sina mål på området.  Samtidigt har det funnits en kontinuitet då det funnits föregångare till flera av analys- och utvärderingsmyndigheterna där delar av uppgifterna har funnits hos andra myndigheter eller i annan organisationsform.
Analys- och utvärderingsresurser har inrättats för att bidra till att lösa olika samhällsproblem, såsom att motverka brottslighet eller att minska arbetslöshet.
Tidpunkten för inrättande hänger ofta ihop med flera olika faktorer.  Ett grundläggande motiv är att ett område upplevs som politiskt angeläget.
Försörjningen av mat i världen  Utvidgningen österut får inte villkoras av en förändring av CAP.
Världens befolkning växer kraftigt, det sker en ekonomisk utveckling som gör att konsumtionsmönster förändras.
Samtidigt försvinner jordbruksmark av olika orsaker vilket gör att situationen för världens livsmedelsförsörjning blir allt mer problematisk.  Redan idag svälter många människor och många är undernärda, främst orsakat av vår obefintliga förmåga att fördela de livsmedel som finns att tillgå.
Detta motsäger inte att åtgärder även bör vidtas för att förbättra ungas levnadsförhållanden generellt.  En slutsats som redovisades i kapitel 3 var att åtgärder för att förhindra nyrekrytering till kriminella nätverk framför allt måste fokuseras på unga som uppvisar tidiga riskfaktorer och unga som redan är kriminellt belastade.
Samhällen med en hög arbetslöshet och stora socioekonomiska skillnader har som regel större problem med organiserad brottslighet och kriminella grupperingar.
Det kan redan här understrykas att samhällets viktigaste brottsförebyggande resurs är den unges föräldrar och nära anhöriga.  Myndigheter och andra organisationer är därför i första hand ett komplement i det brottsförebyggande arbete.