UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Vidare beräknas att försäljningen kommer att öka med  I rapporten anges att den globala marknaden beräknas ha omsatt tre miljarder US-dollar, fördelat på 466 märken av e-cigaretter, år 2013.
Forskningen om e-cigaretter är fortfarande i inledningsskedet och det finns endast ett fåtal studier på vilka hälsorisker som rökning av e-cigaretter kan medföra.
Det är i stor utsträckning oklart exakt vad e-cigaretter innehåller.  På vissa håll marknadsförs e-cigaretter som rökavvänjningsmedel, men det finns ännu inte någon större studie som visar hur effektiva e-cigaretter är i detta avseende.
Här ges exempel på sådana problem.  Även med en optimal nätstruktur kommer ett antal säkerhetsproblem att behöva lösas.
Avbrott och andra störningar kan uppstå genom brister i elförsörjning, brand, översvämningar, intrång m.m. Även naturliga företeelser, som åska och spänningsvariationer i elnäten, kan orsaka avbrott, vilket sker förhållandevis ofta.
När det gäller att fysiskt skydda infrastrukturens alla delar, med kabelförbindelser, kopplingspunkter och centrala resurser, kan vi utgå från att det är en mycket svår uppgift på grund av nätets omfattning.  Kablar kan skadas vid grävning eller annan åverkan.
Ett antal faktorer talade för en ökad anmälningsbenägenhet snarare än en ökning av den faktiska barnmisshandeln.  Brottsförebyggande rådet (Brå) har undersökt orsaker till den kraftiga ökningen av polisanmälningar under 1990-talet, när det gäller små barn.
Den tolkningen grundade sig bl.a. på att - antalet grova fall inte hade ökat, - anmälningar från läkare hade minskat, - en ny typ av skador förekom, nämligen bitmärken (vanligaste allvarliga skadorna 1997 men saknades helt 1990) och - nya grupper var misstänkta för misshandeln (relativt hög utbildningsnivå och höga inkomster).
De utrikes födda, i den mån uppgifter fanns, uppgick i undersökningen 1997 till 39 procent av de misstänkta gärningsmännen (deras andel i befolkningen var 11 procent).  Det var dock betydligt mer sällan som barnen fått allvarligare skador jämfört med fallen där den misstänkte gärningsmannen var svensk.
Radonhalterna i svenska bostäder beräknas kunna ge upphov till 400–900 fall av lungcancer årligen.  Radon förorsakar lungcancer och risken ökar påtagligt i kombination med rökning.
Den genomsnittliga stråldosen för Sveriges befolkning till följd av radon i bostäder (2 millisievert per år) innebär en cancerrisk som är avsevärt större än vad som accepteras i andra strålskyddssammanhang.
Ventilation och fukt  Ventilationen är kanske den faktor i inomhusmiljön som har störst betydelse för hälsa och välbefinnande.
På områdesnivå finner man att brott och utsatthet för brott är vanligare i socialt utsatta bostadsområden (Wikström 1991).  Även utsatthet för brott har samband med ekonomiska problem på individnivå (Fritzell & Lundberg 2000:144).
På samhällsnivå är däremot sambanden mellan ekonomiska svårigheter, arbetslöshet och brott inte lika entydiga.
För stöldbrott är frågan särskilt komplicerad då motsatta effekter kan förväntas vid konjunkturförändring.  Ökad arbetslöshet antas leda till fler brott i och med fler utslagna samtidigt som minskad privat konsumtion leder till färre brott i och med minskade brottstillfällen (von Hofer & Tham 2000).
Rapporteringsskyldigheter om utsläpp och avfall utgör cirka en tiondedel vardera.  Därefter följer luft och biologisk mångfald med cirka en sjättedel vardera.
Bland övriga rapporteringsskyldigheter svarar klimat, skyddade områden och skog för cirka en tjugondedel vardera.
När det gäller vilka slags uppgifter som rapporteringarna avser, bedömer Naturvårdsverket översiktligt att ungefär en tredjedel avser främst utsläpp eller andra påverkansfaktorer och en sjättedel avser rapporteringar om främst tillståndet i eller effekter på miljön eller effekter på människors hälsa.  Knappt en ytterligare sjättedel bedöms avse främst vidtagna åtgärder eller befintliga planer.
I samband med publiceringen av den senaste versionen av GBP publicerades även helt nya principer för sociala och s.k. hållbara obligationer vilka finansierar både klimat och sociala projekt.  GBP är i skrivande stund ett femsidigt dokument (exklusive försättsblad) som senast reviderats den 2 juni 2017.
De nya principerna gör att Principerna för gröna obligationer renodlas för investeringar med miljö- och klimatmässig nytta.
Förutom den officiella engelska versionen finns principerna översatta till 15 andra språk, inkl. svenska.  Med en bred uppslutning från marknadens aktörer har GBP kommit att bli den globala standarden för gröna obligationer.
Små och lokalt baserade företag har också begränsade möjligheter att styra sina investeringar till andra områden.  Det faktum att turistnäringen är förhållandevis fragmenterad med många små aktörer gör att få av dessa hittills kunnat bygga upp kunskap och agera strategiskt inför kommande klimatförändringar.
Större företag har i regel andra möjligheter att ta hänsyn till ändringar i klimatet vid investeringsbeslut och kan allokera dessa till områden och aktiviteter som tros komma att gynnas av klimatförändringar.
Sådana hänsyn har redan börjat tas.  Ett exempel på detta är Holiday Club (Östersund, 2007).
Av föräldrarna till drygt 16 000 1-åriga barn i Uppsala län hade 70 procent aldrig deltagit i föräldragrupp.  Även om de allra flesta förstagångsföräldrar med andra ord erbjuds plats i föräldragrupp finns en del studier som indikerar att en stor del av föräldrarna inte deltar.
Signifikant högre andel barn vars föräldrar uppbar försörjningsstöd, var ensamföräldrar, hade låg disponibel inkomst, låg utbildningsnivå, var unga eller där någon av föräldrarna var födda utomlands hade aldrig deltagit i föräldragrupp.
Detta stämmer överens med en annan svensk studie där bland annat mammor med annat språk än svenska som modersmål, mammor med låg utbildningsnivå eller där graviditeten inte var planerad, i lägre utsträckning deltog i föräldragrupper.  I den sistnämnda studien, där dock enbart mammorna ingick, deltog 79 procent av förstagångsmammorna och 31 procent av flerbarnsmammorna i föräldragrupp.
Beroende på vad marken omförs till finns dock goda skäl att försöka begränsa utsläppen, och potentialen kan anses relativt stor.  Det är därför svårt att bedöma hur mycket dessa utsläpp kan minskas genom åtgärder för att t.ex. styra exploatering till annan mark eller begränsa den areal som årligen exploateras.
I genomsnitt för perioden 2010–2018 har cirka 10 000 hektar skogsmark, 5 000 hektar åkermark och 1 000 hektar betesmark årligen använts för att anlägga vägar, kraftledningar, bostadsområden och annan infrastruktur, enligt Sveriges klimatrapportering.
Sannolikt har dock inte hela den identifierade arealen verkligen genomgått en fullständig förändring;  Riksskogstaxeringen gör bedömningen utifrån vad marken används till eller potentiellt kommer användas till i samband med inventeringstillfället.
När det gäller brott mot välfärdssystemen finns en sådan skyldighet avseende brott mot bidragsbrottslagen.  Däremot har vissa myndigheter i flera fall en författningsreglerad skyldighet som tar sikte på särskilt angivna brott.
Av 6 § bidragsbrottslagen framgår att Försäkringskassan, Pensionsmyndigheten, CSN, Migrationsverket, Arbetsförmedlingen samt kommuner och arbetslöshetskassor ska göra anmälan till Polismyndigheten eller till Åklagarmyndigheten om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts.
I fråga om när ett brott ska anmälas anges i förarbetena till lagen att anmälaren bör göra en preliminär bedömning av såväl objektiva som subjektiva omständigheter för att sålla bort klara fall där inte brott har begåtts.  Det anges att en sådan bedömning även inkluderar frågan om en gärning som i och för sig omfattas av bestämmelsen om vårdslöst bidragsbrott har varit mindre allvarlig och därför inte kan förväntas föranleda straffansvar.
Vi har även redovisat resultat som antyder att konsumtionsenhetstalen för barn har sjunkit mellan undersökningarna.  Motsvarande är dock inte fallet för hushåll med barn.
Även om skillnader i uppfattning om normnivåer och konsumtionsenhetsskalor kan beläggas i den svenska befolkningen är ändock ett huvudintryck att åsikterna i huvudsak är homogena.
Det undantag som kan vara värt att lyfta fram är konsumtionsenhetstalen för barn.  Dessa varierar med respondentens ålder så att de högsta talen finns i svaren från personer 25–34 år, de lägsta bland personer 65–74 år.
7.4.13 Utökat ansvar för skogsägarna  Därmed torde det ekonomiska incitamentet för att i ett tidigt skede släcka bränderna bli större.
Klimat- och sårbarhetsutredningen konstaterar att skogsbruket både gynnas och missgynnas av klimatförändringarna.
Å ena sidan kommer tillväxten i skogsbruket att bli högre, å andra sidan kommer skogsbruket att drabbas av fler och mer omfattande skador, t.ex. skogsbränder.  Räddningsverket, SMHI och SLU föreslår i sin studie Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 att skogsnäringen framöver bör ta ett större ansvar för att förebygga och bekämpa skogsbränder.
Det finns trots det en viss risk för att ett straffrättsligt förfarande inleds mot någon som redan ålagts en sanktionsavgift.  Med den konstruktionen bör risken för dubbla sanktioner vara liten.
Man kan tänka sig att det efter avgiftsbeslutet inträffar att någon annan än den statliga förvaltningsmyndighet, kommun eller arbetslöshetskassa som handlägger förmånen polisanmäler ett misstänkt bidragsbrott, eller att misstanke uppstår under utredningen av en misstanke om ett helt annat brott.
Enligt utredningens mening finns det mot den angivna bakgrunden ett behov av att genom en uttrycklig bestämmelse säkerställa att en och samma oriktighet eller underlåtenhet som lett till sanktionsavgift inte också leder till straff.  En sådan bestämmelse bör införas i bidragsbrottslagen.
Vi kan emellertid inte med säkerhet säga att skillnaderna inte beror på något annat förhållande.  I de analyser som hittills redovisats har vi utgått från att de inkomstskillnader som återfinns mellan olika familjetyper är en effekt av att man haft olika erfarenheter när det gäller familjesituationen mellan de båda mättillfällena.
Det är ju möjligt att olikheterna i inkomstförändring mellan familjetyperna i själva verket beror på att t.ex. utbildningsnivån på ett systematiskt sätt skiljer sig åt mellan individerna i de olika familjetyperna.
För att studera om sådana andra förhållanden kan förklara inkomstskillnaderna genomförs en multivariat analys i form av en s.k. OLSregression där den beroende variabeln är justerad inkomst år 1990 och kontroller görs för individens ålder, utbildningsnivå, den justerade inkomsten 1981, om man hade barn i hushållet 1981 respektive 1990, förändringar i antalet barn mellan de båda åren, om man förvärvsarbetade år 1981 respektive 1990 och, slutligen, förändring i årsarbetstimmar mellan 1981 och 1990.  Att kontrollera för dessa förhållanden innebär att familjetyperna på statistisk väg likställs med avseende på dessa förhållanden.
Det finns även projekt som är uttalat generationsöverskridande, där avsikten är att flera generationer – utan att behöva vara släkt med varandra – kan välja att bo tillsammans och ömsesidigt stötta varandra.  De flesta byggemenskaper i Hamburg omfattar alla åldersgrupper, vilket man ser som en fördel, eftersom man vill få barnfamiljer att bosätta sig i staden.
Strategin för att möta den ökande andelen äldre i befolkningen är att vårda människor där de bor, möjligtvis i en annan bostad inom kvarteret, men undvika att skapa fler stora specialinrättningar.
Det ger, menar man, en högre grad av aktivitet, delaktighet och normalitet, inte minst för demenssjuka personer.  Stor intresseorganisation för gemenskapsboende ” Forum för gemenskapsboende ” (Forum Gemeinschaftliches Wohnen e. V) är en organisation med medlemmar i hela Tyskland - politiker och fackmän, likaväl som personer som vill flytta till eller som redan bor i olika boendeformer med gemenskap.
Varje typ av förändring innebär att eleven ökar sina möjligheter att på sikt komma i förvärvsarbete och erhålla högre lön.  En elev som bestämmer sig för att hoppa av får bättre information om det kommunala aktivitetsansvaret och vart hon eller han kan vända sig för att öka sin chans att komma i sysselsättning.
Med hjälp av förvärvs- och lönestatistik för personer med olika utbildningsnivå har framtida inkomster uppskattats över en tioårsperiod.
Inkomsten fördelas sedan mellan aktörerna utifrån vilka skatteintäkter de förväntas få.  Det är dock svårt att bedöma hur många elever som kommer att göra vilka beteendeförändringar, därför redovisas i tabell 13.6 uppskattade intäkter för en av varje typ av beteendeförändring som samtalen skulle kunna leda till. *
Det finns således ett behov av översyn av regler och rekommendationer för trädslagsval, proveniensval, röjning, gallring och slutavverkning liksom för gödsling, användning av främmande trädslag, omloppstider och regler syftande till minimering av skadegörare.  Ytterligare sätt att sprida riskerna är användning av olika, dock tillräckligt härdiga, provenienser, ökad variation i gallringsregim och avverkningsform, t.ex. kontinuitetsskogsbruk på vissa marker.
Översynen bör inriktas på att stärka möjligheterna att i ett förändrat klimat nå skogspolitikens båda målsättningar om god avkastning och skydd av biologisk mångfald i ett hållbart skogsbruk.
Vilt orsakar stora skador på skogen och skadorna riskerar öka i ett förändrat klimat.  Förvaltningen av älgstammen (eller annat vilt) sker i dag inte primärt utifrån uppgifter om foderbetingelser eller skadenivå.
De ger upphov till växthuseffekten och påskyndar uttunningen av det skyddande ozonskiktet.  De två stora globala miljöhoten är utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen och utsläppen av främst freoner.
Hälsoriskerna med luftföroreningar är i hög grad ett tätortsproblem med många lokala källor som trafiken, energiförsörjning, uppvärmning och industriell verksamhet.
Vedeldning är en annan viktig källa till hälsofarliga föroreningar i luften.  De viktigaste riskfaktorerna för påverkan på luftvägarna är kvävedioxid, ozon och partiklar.
På grund av tidsrestriktioner och mätsvårigheter förenklas ofta analyser till att endast studera bruttokostnader, vilket kan bli mycket missvisande.  Så långt det är möjligt bör en kostnadseffektivitetsanalys beakta nettokostnader (kostnader-intäkter) och på så vis korrespondera mot vedertagen praxis för samhällsekonomisk kostnadsnyttokalkyl (CBA).
Exempelvis, om en järnvägsinvestering endast beaktas som en klimatpolitisk investering och endast minskningen av växthusgaser ses som en nytta kommer alla järnvägsinvesteringar att ha låg kostnadseffektivitet jämfört med andra klimatpolitiska åtgärder.
Vanligtvis utgör tidsbesparingar den största posten på intäktssidan.  Samhällsekonomiskt måste denna intäkt beaktas även i en klimatpolitisk kontext.
Straffskalan för vårdslöst bidragsbrott sträcker sig från böter till fängelse i högst ett år.  Genom bestämmelsen om vårdslöst bidragsbrott (4 §) straffbeläggs också sådana gärningar som begås av grov oaktsamhet, om de inte med hänsyn till beloppet eller övriga omständigheter är mindre allvarliga.
Lagen innehåller vidare en bestämmelse om skyldighet för myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor att göra en anmälan till polis eller åklagare om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts.
De uppsåtliga gärningar som straffbeläggs i bidragsbrottslagen var i huvudsak straffbelagda redan tidigare, främst som bedrägeribrott eller försök till sådant brott.  Genom att bidragsbrottet har formulerats som ett äkta underlåtenhetsbrott står det dock numera klart att redan ett utnyttjande av annans villfarelse, t.ex. en förmånstagares utnyttjande av en felaktig uppfattning hos en myndighet om rätten till en förmån, är straffbar;
Då det blir varmare och nederbörden samlas till färre tillfällen ökar risken för torka och risken för skogsbrand ökar i motsvarande grad som risken för torka.  Även risk för ras och skred kan öka, särskilt i samband med skogsskötsel och avverkning.
Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap och dess preciseringar samt skogspolitikens produktionsmål och miljömål och därigenom också miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop.
2017/18:163 s. 37 f.).  SMHI konstaterar att det emellertid inte går att koppla enskilda händelser, såsom skogsbränder, till klimatförändringen.
2006).  Allvin et al.
Fysikaliska riskfaktorer som fysiskt belastande arbete, vibrationer och buller, samt exponering för luftföroreningar, är vanligt förekommande i många arbetaryrken med risk för funktionsnedsättning och allvarlig kronisk sjukdom.
Fysiskt tungt arbete är också svårt att klara i senare delen av arbetslivet, vilket ställer krav på möjlighet till en karriärutveckling  karriärbyte inom dessa yrken (Albin et al.  2016).
Självfallet kan den materiella levnadsnivån ha stor betydelse för hälso- och skaderisker.  Differentiell exponering  avser vad människor utsätts för i sin närmiljö och genom sin livsstil.
När det gäller människors livsstil har det framhållits att människor i lägre socioekonomiska grupper har en mindre hälsosam livsstil, i form av till exempel rökning samt sämre mat- och motionsvanor.
Huruvida livsstil påverkar den sociala fördelningen av dödlighet och sjuklighet har naturligtvis konsekvenser för folkhälsopolitiken.  Men, individuella drag som till exempel personlighet, attityder och beteende kan även ses som produkter eller som en effekt av den sociala miljö som personen befinner sig i (t.ex. familj, skola, bostadsområde), inte bara som medvetna individuella val.
Faktum är att just kombinationen av, å ena sidan, bolagsskatt på hyresföretagets nettovinst och, å den andra, skattereduktion för ränteutgifter och schablonintäktsbeskattning av det slag som skisserats ovan för egnahemsinnehavare, medför att skattemässig neutralitet mellan hyresrätter och egnahem uppnås oavsett i vilken utsträckning fastigheten lånefinansieras.  Av detta kan vi dra slutsatsen att så länge egnahemsägaren medges rätt till skattereduktion för de ränteutgifter som är förknippade med boendet så måste också alternativavkastningen för det kapital som fastigheten representerar beskattas i motsvarande grad för att målet om skattemässig neutralitet mellan upplåtelseformerna skall kunna uppnås.
Följaktligen visar resonemanget ovan att det ur neutralitetssynpunkt inte finns något skäl att genom särskilda räntebidrag till hyresbostadsfastigheter kompensera för egnahemsägarens möjlighet till skattereduktion för bolåneräntorna.
Inte heller ger det något stöd för att det ur neutralitetssynpunkt  är motiverat att ta ut en särskild fastighetsskatt på hyresbostadsfastigheter, vid sidan av den konventionella inkomstbeskattningen.  Det bör dock påpekas att denna slutsats endast gäller under de speciella förutsättningar som angivits här.
Det är individer som förnimmer verkligheten, funderar, formar föreställningar och fattar beslut.  Men man måste då betänka att det i grund och botten är just individer  som gör sina röster hörda eller, omvänt, avstår från att försöka påverka samhället med de redskap som demokratin tillhandahåller.
Individrelaterade egenskaper såsom kön, ålder, inkomst, utbildningsnivå och klasstillhörighet kan på olika sätt tänkas ha betydelse för dessa processer.
Exempelvis har individer som åtnjuter en högre socioekonomisk status oftare en mer positiv syn på de egna möjligheterna att kunna påverka i politiken (jfr Verba, Schlozman och Brady 1995:348 – 350;  Petersson m.fl. 1998:88–92).
Främst beror denna kraftiga reaktion på att detta är första gången som en internationell miljöfråga, som kräver långtgående förändringar av det västerländska samhället för att lösas, skall få bindande regler med straffmekanismer.  Diskussionerna som förts om åtgärder för att undvika en potentiell klimatkatastrof har resulterat i ett gensvar från fossilindustrin som saknar motstycke i miljöfrågans historia.
Till skillnad från investeringsfrågan där agendan redan från början formades av världens stora företag har klimatfrågan en annan historia vilket resulterat i en helt annan form av lobby  PRarbete än i investeringsfrågan.
Denna gång är det intressanta hur ” krishanteringen ” gått till.  Miljöfrågan på den internationella dagordningen
Trafikens hälsoeffekter och inverkan på tätortsmiljöer hör således till de områden där SIKA och trafikverken bedömer vara kritiska sett till delmålet som helhet.  Transportsektorns inverkan på miljön sträcker sig dock utöver vad som täcks in genom hittills fastställda etappmål.
Tilltagande trafik tenderar att motverka tekniska förbättringar och medföra både höga luftföroreningshalter och störande buller utefter högtrafikerade stråk.
Trafikens inverkan på natur- och kulturvärden genom ingrepp i grönområden eller värdefulla kulturmiljöer kan heller inte bortses från.  Ovanstående bedömningar gäller transportsektorn som helhet.
Provtagning bör även få ske stickprovsvis om det allmänt sett kan antas föreligga en risk för att de otillåtna medlen förs in till en viss grupp intagna.  Enligt kommitténs mening är det i syfte att hålla anstalterna fria från narkotika motiverat att ta prover vid intagning i anstalt, vid misstanke om bruk av narkotika, före eller efter vistelser utanför anstalt och före eller efter okontrollerade besök.
De stickprovsvisa kontrollerna bör därför ske i olika omfattning beroende på de risker som bedöms finnas för att intagna på en viss anstalt eller en viss avdelning missbrukar narkotika eller andra droger.
Det av kommittén föreslagna förmånssystemet innebär att endast de intagna som uppfyller kraven i avsnitt 11.3.2 på skötsamhet har möjlighet att bli uppflyttad till en förhöjd nivå i förmånssystemet.  På de förhöjda nivåerna skall drogfrihet gälla.
Sverige har långtgående miljöåtaganden, både på nationell och internationell nivå.  ""
De internationella åtagandena avser huvudsakligen genomförande av de klimatrelaterade investeringar som krävs för att uppfylla de långsiktiga målen i Parisavtalet och de mål som antagits globalt i FN: s agenda 2030 samt i Addis Ababa Action Agenda om utvecklingsfinansiering.
Som medlemsstat har Sverige även gjort miljöåtaganden gentemot EU.  I kapitlet beskrivs hur övergripande åtaganden relaterar till Sveriges förpliktelser på EU-nivå respektive nationell nivå.
Vidare är de utbetalande aktörerna förhållandevis återhållsamma när det gäller att anmäla brott och anmälningar ska endast göras då man från utbetalarens sida anser att man har en väl underbyggd misstanke.  Handläggningen innebär att det byggs upp stor kunskap hos utbetalarna om olika brottsliga förfaranden och tillvägagångssätt, vilken är viktig för att identifiera vad som kan känneteckna brottsligheten och vilka utbetalningssystem som är brottsutsatta.
Mot denna bakgrund har vi ansett att brottsanmälningar från brottsutsatta myndigheter och arbetslöshetskassor är av stort värde.
Även med beaktande av att materialet i denna del utgörs av uppgifter om misstänkt  brottslighet och det i de flesta fall av olika skäl inte leder till en fällande dom i brottmål, menar vi att anmälningarna är en värdefull kunskapskälla när det gäller att undersöka brottslighetens karaktär och kännetecken.  Det gäller särskilt vid den typ av brottslighet som nu är i fråga eftersom det i brottsanmälan vanligtvis finns omfattande information om den misstänka gärningen.
Boendetätheten minskade under de följande årtiondena och var som lägst 2005, 2,08 invånare per bostad.  1960 var boendetätheten cirka 2,8 invånare per bostad.
Det senaste decenniet har utvecklingen vänt och befolkningen växer snabbare än antalet bostäder.
2017 var boendetätheten 2,12.  Situationen varierar dock kraftigt mellan olika kommuner och bland olika hushåll och individer i samhället.