UppsalaNLP/swedish-causality-binary huggingface dataset:
Befolkningsutvecklingen är resultatet av flera olika faktorer, där flyttningar mellan svenska regioner spelar en relativt underordnad roll.  I kapitel 2 behandlas den regionala befolkningsutvecklingen under perioden sedan 1960-talet, men med tonvikt på de förändringar som skett under 1990-talet.
Motiv och orsaker till den mellanregionala befolkningsomflyttningen under 1990talet analyseras särskilt, både med avseende på vilka som flyttar, hur flyttningarna är relaterade till rörligheten på arbetsmarknaden samt vilka motiv olika personer som flyttat respektive inte flyttat anger till sitt val av bostadsort.
Avslutningsvis redovisas ett antal beräkningsalternativ för hur befolkningsutvecklingen kan komma att se ut för landets samtliga lokala arbetsmarknader fram till år 2010.  Därutöver görs också en framskrivning till år 2030.
Graden av beroendeskap, omgivningens tobaksvanor och -regler, (ny) kunskap om hälsorisker liksom sociala för- eller nackdelar av tobaksbruk och tobakens tillgänglighet och pris har betydelse.  Här spelar en rad faktorer in, delvis olika för de olika stadierna i förändringen.
I en fas av förändringen kan rökstopp utlösas av faktorer som t.ex. råd att sluta (från läkare, anhöriga m.fl.), självupplevda hälsoskador, prishöjningar eller begränsningar av rökningen på exempelvis arbetsplatsen.
""  De olika faktorer som inverkar på olika faser i tobaksbrukets uppkomst, vidmakthållande och avbrytande, är till stor del möjliga att påverka genom samhälleliga åtgärder.
Finansinspektionen har också antagit föreskrifter och allmänna råd om information om ränta på bostadskrediter (FFFS 2015:1).  Rådet innebär att en kreditgivare bör begränsa en kredit lämnad mot säkerhet i form av pant i bostad, så att belåningsgraden för bostaden inte överstiger 85 procent av bostadens marknadsvärde vid tidpunkten för kreditens lämnande.
Föreskrifterna avser en skyldighet för kreditgivare av bolån att publicera information om sin faktiska genomsnittsränta på sådana lån och information om de faktorer som kreditgivaren generellt tar hänsyn till när en konsument erbjuds en ränta, se vidare avsnitt 6.2.2.
Finansinspektionen har också för avsikt att genom föreskrifter i anslutning till lagen om bank- och finansieringsrörelse införa amorteringskrav för nya bolån.  Finansinspektionen har lämnat förslag på sådana föreskrifter på remiss, se vidare avsnitt 6.3.3.
I exempelvis Danmark väntas fler förändringar genom finanstilsynets tilsynsdiamant  som bl.a. innebär att maximalt 30 procent av realkreditinstitutionernas lån får ges till kunder som är belånade med över 60 procent av bostadens värde.  Sedan rapporten publicerades har ytterligare förändringar genomförts eller initierats.
Realkreditinstitutionerna (som ger ut drygt 80 procent av de danska bolånen) anses ha fått en alltför riskabel verksamhet med allt fler amorteringsfria lån och fler lån med rörliga räntor.
I Danmark och Finland införs nu gradvisa sänkningar av ränteavdragen.  I Nederländerna har inkomstkraven höjts ytterligare sedan 1 januari 2011, vilket lett till att i synnerhet förstagångsköpare får låna något mindre belopp (ca 20 procent mindre).
På sikt bör verktyg tas fram för att kunna beräkna sannolikhet för skada.  I dagsläget har vi mycket bristfälliga kunskaper om skadeangreppen från insekter, svamp och vilt och forskning är mycket angeläget inom dessa områden.
Generellt kan sägas att vi idag med begränsad precision kan förutsäga eller i alla fall spekulera kring hur en klimatförändring skulle kunna påverka enskilda komponenter i det komplexa systemet skog-skogsbruk.
Vi har däremot en mycket begränsad kunskap om vilka effekter det kan tänkas bli på systemet som sådant och på balansen mellan de olika komponenterna.  Effekterna kommer i alla skalor, det är naturligtvis inte bara de svenska skogarna som kommer att påverkas utan också skogarna på andra håll i världen.
Av IMM: s undersökning och SSI:  I ett stort antal fall, sannolikt majoriteten av fallen, kommer åtgärderna att innebära att man visserligen minskar radonhalten så att den underskrider gällande gränsvärden men fortfarande kommer ha en radonhalt mellan 100 och 400 Bq  m luft.
s nya bedömning framgår att endast en mindre del av de radonrelaterade cancerfallen inträffar bland dem som utsatts för halter som överstiger aktuella gränsvärden.
För en stor del av dem som kommer att företa radonsaneringar med anledning av utredningen, frivilligt eller tvångsvis, kommer en fortsatt förhöjd eller kanske till och med oförändrad cancerrisk därmed att kvarstå.  Följaktligen kommer en radonsanering inte att innebära någon som helst garanti för att man förhindrar uppkomst av cancer i det enskilda fallet, även om man kan förväntas förlänga ett antal s k statistiska liv.
I många fall kommer den också att bygga på bedömningen att ett brott – ringa bidragsbrott eller vårdslöst bidragsbrott – har begåtts.  Den sanktionsavgift som nu övervägs kommer sannolikt att bli betraktad som ett straff i konventionens mening eftersom den bör fylla funktionen att verka avskräckande.
För att dubbelbestraffningsförbudet ska utgöra ett hinder mot att införa en ordning där sanktionsavgift åläggs den som tidigare uteslutits ur en arbetslöshetskassa eller blivit föremål för ett beslut om frånkännande av ersättning krävs att de senare sanktionerna kan anses utgöra en bestraffning i en brottmålsrättegång.
Enligt utredningens mening talar övervägande skäl för att så inte är fallet.  Sett utifrån de ovan angivna kriterierna kan utredningen konstatera att beslutet om uteslutning eller frånkännande enligt nationell rätt  inte fattas i ett brottmålsförfarande.
Vi har tidigare, i kapitel 3, anfört att år 2015 rapporterades att det omkom totalt 632 personer medan 2 663 personer blev svårt skadade och 13 939 personer lindrigt skadade vid olyckor som föranledde räddningsinsats enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor (LSO).  Däremot redovisar vi i det följande, vilket inte ens det kan göras heltäckande, omfattningen av konsekvenserna av de olyckor som sker nu och som har potential att minska med våra förslag.
Enligt statistik från Svensk försäkring, som är en branschorganisation för försäkringsföretagen, var skadekostnaden för brand och åska närmare 4,5 miljarder kronor under år 2016 för deras medlemmar.
Svensk försäkring anger att de organiserar mer än 90 procent av försäkringsmarknaden.  Till detta kommer den direkta kostnaden vid bränder för oförsäkrad egendom och för egendom försäkrad hos andra samt för egendom som förstörs vid andra olyckor än bränder.
Skadestånd på  Annat, vad
Arbetslöshet Sjukdom Separation grund av brott Missbruk Konkurs
Redogör för vad du har gjort för att försöka lösa din ekonomiska situation och betala skulderna (t.ex. sålt bilen, bytt bostad)  Redogör för annat som du anser har betydelse för prövningen av din ansökan
Specialfrågor som internationella call centers, förhandsbesked i skattefrågor, skattelättnader för utländska personer som tillfälligt vistas i Sverige och beskattning av personaloptioner har utretts antingen av ISAs utredare eller på ISAs uppdrag.  Revisions- och konsultfirman Öhrlings, Cooper & Lybrand har utrett hur andra länders investeringsfrämjande myndigheter agerar.
ISA har också lämnat en rapport till regeringen om klimatet för utländska investeringar i Sverige.
Ytterligare utredningar som pågår är The IT  Software cluster in Stockholm.  Utredningsarbetet belyser de svagheter som statistikinsamlandet har när det gäller utländska direktinvesteringar.
Men en förtätning av den befintliga bebyggelsen är även förknippad med utmaningar.  Förtätningen leder till att underlaget för investeringar i kollektivtrafik växer.
Stadsförtätning kan leda till högre exponering för luftföroreningar och buller genom att trafiken växer och kommer närmare bostäder, arbetsplatser och skolor.
I första hand bör man minska bulleremissionerna vid källan.  De kan reduceras genom EU-krav på fordon och däck.
Förutom bolån finns många andra lånetyper som kan kallas t.ex. privatlån, blancolån, billån eller medlemslån.  Bolån där bostaden är säkerhet är för de flesta konsumenter det lån som har störst ekonomisk betydelse.
Dessa lån har ofta högre ränta än bolånen eftersom långivaren har sämre eller ingen säkerhet alls för lånet.
Snabblån eller s.k. SMS-lån eller korttidskrediter är lån på relativt små belopp som beviljas och betalas ut snabbt och som ska betalas tillbaka inom 30 dagar.  En tjänst som förekommer och som synes öka i omfattning är förmedling av olika slag av krediter till konsumenter.
Kommittén skall mot denna bakgrund bedöma hur den regionala utvecklingen kan väntas bli under de närmaste fem till tio åren i olika typer av orter och regioner i Sverige om regionalpolitiken bedrivs i huvudsak i samma former och med samma intensitet som för närvarande.  Utredningar som hittills gjorts, t.ex. av kommittén om EU: s utvidgning, som redovisat sina slutsatser i betänkandet SOU 1997:160, pekar dock på att näringslivet i främst många små och medelstora industriorter kan komma att utsättas för ökade påfrestningar samtidigt som t.ex. samtliga universitetsorter förväntas dra nytta av integrationen.
Förutom befolkningsprognoser och kommentarer till dessa skall analysen också innehålla bedömningar av utvecklingen vad gäller t.ex. näringsliv, sysselsättning, arbetslöshet, utbildningsnivåer, inkomster och förmögenheter i olika orter och regioner.
En annan fråga som kommittén skall belysa är om statens roll i den framtida regionalpolitiken kan väntas förändras väsentligt.  Nationalstaternas inflytande har successivt minskat genom att ekonomin alltmer har internationaliserats.
Åldersfördelningen är inte bara viktig för att förklara sparandets och förmögenhetens nivå utan även dess fördelning (portföljeffekt).  För hushållssektorn kommer således åldersfördelningen att vara en viktig förklaringsfaktor till hushållens sparande och förmögenheten.
Ju större andel av befolkningen som utgörs av individer och hushåll i åldern 25-44 i förhållande till de i åldern 45-64 desto större kommer t.ex. efterfrågan av varaktiga konsumtionsvaror att vara.
Yngre individer och hushåll håller en större andel reala tillgångar (egna hem, bilar etc.) än finansiella nettotillgångar (banksparande, aktier, obligationer etc.) och det omvända gäller för den äldre kohorten.  Att det förhåller sig så även empiriskt sett för Sverige framgår också av figur 5.
Detta har stor vikt eftersom många av miljöproblemen är storskaliga och fordrar agerande på transnationell nivå.  miljömål och valet av kostnadseffektiva åtgärder.
Trafikens bidrag till luftföroreningarna skall enligt miljömålspropositionen vara försumbart på 25–30 års sikt.
För att nå dit krävs fortsatt långsiktigt arbete.  Vissa av de nationella miljömålen är också betingade av åtgärder såväl lokalt, nationellt som internationellt.
Regionala skillnader i matvanor, avseende konsumtion av matfett, frukt och grönsaker, grovt bröd och rökt mat, har kunnat relateras till dödlighet i hjärtinfarkt och magsäckscancer.  Sjukdomar som har samband med matvanor, främst hjärt- och kärlsjukdomar, står för 22 procent av förlorade år vid dödsfall före 65 års ålder hos män.
De senaste decenniernas nedgång i förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar kan till stor del förklaras med sänkta kolesterolvärden, sänkt blodtryck och minskad rökning.
Övervikt och framför allt fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i Sverige och övriga västvärlden.  Övervikt och fetma är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän.
cancer, luftvägssjukdomar, allergiska sjukdomar, hjärt-kärlsjukdomar, reproduktionspåverkan och sjukdomar i nervsystemet.  I programmet identifierades sex sjukdomsgrupper för vilka forskning angående miljöfaktorers inverkan ansågs angelägen:
Bland angelägna områden för fortsatt forskning till följd av luftföroreningar har angivits allergier, astma och annan överkänslighet för att belysa miljöfaktorers och annan inverkan på sjukdomsförekomst.
Ytterligare ett forskningsområde av betydelse rör nya verktyg för effekt- och exponeringsanalyser enligt rapporten.  Inom den miljörelaterade hälsoforskningen finns det fortfarande en rad olösta frågor som framgår i föregående avsnitt.
Inkomst har vid en given utbildningsnivå större effekt på kostnaderna än utbildning vid en given inkomstnivå.  Resultatet är förenligt med gängse bild av folkhälsans bestämningsfaktorer.
Utbildningsnivån har störst betydelse för yngre som bor i hushåll med låg disponibel inkomst, men spelar ganska liten roll för de med hög disponibel inkomst.
För befolkningen över 80 år grumlas resultaten, i synnerhet för de över 90 år där lågutbildade konsekvent har lägre kostnader än högutbildade, och låginkomsttagare har lägre kostnader än höginkomsttagare.  Vi har inte funnit belägg för att detta avspeglar faktiska hälsoskillnader, utan gör bedömningen att det kan handla om skillnader i förmåga att få sina behov tillgodosedda och tillgänglighet.
""  Eftersom många godstransporter är priskänsliga bör målet vid kapacitetshöjande åtgärder även vara att transportkostnaderna ska minska.
Investeringar i infrastruktur kan skapa förutsättningar för att transportsektorns klimatpåverkan kan minskas genom att skapa förutsättningar för och stimulera till byte av trafikslag för passagerar- och godstransporter.
Dock ger infrastrukturinvesteringar upphov till utsläpp av växthusgaser från byggnadsfasen samt vid drift och underhåll.  För att en investering i ny infrastruktur ska minska de totala utsläppen krävs därför att den utsläppsminskning som uppnås genom trafikslagsbyten kan kompensera för de inbäddade utsläppen från infrastrukturen.
För det första är utbildningsnivån mycket hög i dessa grupper vilket generellt sett borde leda till en högre inkomst.  De beräkningar som redovisats baserade på olika typer av medianinkomster är dock missvisande i två avseenden.
I befolkningen finns ett positivt samband mellan utbildningsnivå och inkomst vilket gör att en jämförelse med ett befolkningsurval med samma utbildningsprofil som dessa grupper har skulle visa på betydande skillnader.
För att vara så pass högutbildade är de litterärt verksamma helt enkelt lågt betalda generellt sett.  Vidare är siffrorna över medianinkomst tagna för sig missvisande då dessa grupper kompenserar med annat arbete i hög utsträckning.
Cirka 32 000 (84 %) av de lägenheter som i mars 2001 var lediga för uthyrning fanns i kommuner med färre än 75 000 invånare.  Bristen på bostäder är till stor del koncentrerad till tillväxtregioner och högskoleorter, medan lediga lägenheter huvudsakligen finns i kommuner utanför storstadsregionerna.
Utvecklingen i Sverige har inneburit en regional polarisering när det gäller befolkningsutveckling och bostadstillgång.
Å ena sidan finns ett mindre antal expansiva kommuner och regioner med befolkningsökning och brist på bostäder.  Å andra sidan har flertalet kommuner en befolkningsminskning och oftast också överskott på bostäder.
Av de medel inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program som återstår efter att bidraget till PCF räknats bort, hade vid slutet av år 2002 närmare 180 mkr utbetalats till Energimyndigheten.  Sverige deltar med 10 miljoner USD.
Av dessa har dock hittills endast 60 mkr utnyttjats, vilket beror på att Energimyndighetens investeringsprogram från och med år 1999 inte skall omfatta åtgärder inom ramen för klimatkonventionens pilotfas, dvs. AIJ-projekt.
Från år 2000 skulle en övergång ske till projekt genomförda inom ramen för Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer, dvs. gemensamt genomförande (joint implementation, JI) och mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM).  Emellertid uppstod ett temporärt vakuum innan regelverken för JI och CDM fastställts.
Många av dessa personer (eller snarare deras motsvarigheter) fick år 2000 omfattande hjälpinsatser i hemmet i syfte att underlätta kvarboende.  Till dessa personer bör också läggas 27 000 personer 17 000 kvinnor och 10 000 män som år 2000 skulle ha bott i heldygnsomsorg om tilldelningen av denna följt 1985 års andelar givet ålder, kön, civilstånd och ohälsograd.
Följande tabell 5 visar hur uppräkningen av 1985 års konsumtion till 2000 års befolkning slår fördelad på olika nivåer av insatser.
Som man kan se är det huvudsakligen antalet personer med mindre insatser som ökar. –  samt ökning i förhållande till verkligt antal samma år, 1000-tal.
Av de försäkringsanmälda fallen utgjorde däremot bränder med elapparater och andra av el orsakade bränder den största andelen.  Av de anmälda försäkringsfallen var antalet eldstadsrelaterade bränder ca 10 % av det totala antalet bränder i bostäder.
Efter bränder till följd av åsknedslag och övriga kända brandorsaker fanns soteld och övriga eldstadsrelaterade bränder som nästa kategori.
En slutsats som kan dras av den tillgängliga statistiken är att soteld och andra eldstadsrelaterade bränder utgör en av de vanligaste brandorsakerna i bostäderna, främst villor.  Det är vidare intressant att notera av utryckningsstatistiken att det förekommit få eldstadsrelaterade bränder i Stockholm medan andelen i t.ex. Västernorrlands län var betydligt högre, närmare hälften av det totala antalet.
Befolkningens åldrande innebär dessutom att ålderssammansättningen bland dem som arbetar kommer att förändras så att arbetskraften blir allt äldre.  Det innebär att allt färre personer i yrkesverksam ålder skall försörja allt fler personer som är äldre än 65 år.
Befolkningsutvecklingen kommer att påverka Sveriges möjligheter att bibehålla en god tillväxt dels genom att möjligheterna att upprätthålla ett högt arbetskraftsutbud begränsas, dels genom att äldre personer uppvisar annorlunda produktivitets-, sparande- och konsumtionsmönster än yngre personer.
I den här bilagan till Långtidsutredningen 1999/2000 analyseras hur befolkningsutvecklingen kommer att påverka arbetskraftsutbudet, tillväxt, sparande och konsumtion samt de offentliga finanserna fram till år 2050.  I kapitel 2 diskuteras i vilket grad Statistiska centralbyråns befolkningsprognos ger en säker bedömning över den framtida befolkningsutvecklingen.
I delbetänkandet (SOU 2014:38, tabell 6.1) redovisas hur produktionen skulle behöva öka för att möta den beräknade svenska konsumtionen 2030.  Som ett räkneexempel har utredningen gett Jordbruksverket i uppdrag om att beräkna konsekvenserna av att tillgodose den förväntade svenska konsumtionen, inklusive konsumtionsökningen mellan 2012 och 2030, med inhemsk produktion.
Tabell 2.1 bygger på beräkningsunderlag från Jordbruksverket och LRF och anger vilken produktionsökning, genom ökad arealanvändning, som skulle krävas i Sverige under antagandet att konsumenterna behåller samma konsumtionsmönster 2030 som 2012 och att befolkningen ökar med drygt 10 procent under denna period.
300 000 hektar om ingen produktivitetsökning beaktas och med drygt 200 000 hektar om en årlig produktivitetsökning på en procent antas både i animalie- och vegetabilieproduktionen.  Jämfört med de senaste årens spannmålsproduktion motsvarar det en ökning med cirka 30 respektive cirka 20 procent.
Skötsel  De generellt sett högre beräknade sannolikheterna för vindfällning för Asa jämfört med Brattåker (Figuerna 17–20) förklaras bl.a. av skillnader i vindklimat och i skogens tillstånd, exempelvis en högre andel granbestånd i Asa.
Framtida skogstillstånd beror både på hur klimatet utvecklas och på hur vi sköter skogen.
Vi valde i simuleringarna att efterlikna skötsel enligt svensk jägmästartradition.  Det initiala skogstillståndet hade emellertid genererats av den historiska skötseln.
Socioekonomiska faktorer som utbildningsnivå och inkomst samvarierar med hur barnen bor.  För barn i åldersgruppen 1–3 år är det drygt vart tredje barn som bor växelvis, huvuddelen (60 procent) bor bara eller mest hos mamman.
För pappor tyder resultaten i SCB: s studie på en ökad grad av växelvist boende ju högre utbildningsnivå och inkomst papporna har.
Växelvist boende är mindre vanligt bland mammor och pappor som har lägst utbildningsnivå och de lägsta inkomsterna.  I de fall båda föräldrarna tillhör de hushåll som har de 25 procent lägsta inkomsterna (taxerad förvärvsinkomst) är det tre fjärdedelar av barnen som bor mest hos mamman.
Målet har tio preciseringar som beskriver haltnivåer för den luftkvalitet som ska uppnås och vara vägledande i det nationella och internationella arbetet för att förbättra luftkvaliteten.  Miljömålet Frisk luft  är definierat som att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas.
Utgångspunkten är att halterna av luftföroreningar inte ska överskrida lågrisknivåer för cancer eller riktvärden för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål.
Riktvärdena är satta med hänsyn till känsliga grupper.  I tabell 14.2 nedan redovisas preciseringarna och Naturvårdsverkets prognos för måluppfyllelse av preciseringarna, som de presenterade i den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2015.
Förslag:  10.2 Psykiatrisamordningen anser att sjukvårdshuvudmannen ska ansvara för missbruksvård av rättspsykiatrins patienter
Psykiatrisamordningen föreslår ett förtydligande i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) av landstingets ansvar för utredning, vård och behandling av missbruk av alkohol och droger när det gäller den som är föremål för rättspsykiatrisk vård.
Skäl för förslaget:  Bristerna i samverkan mellan psykiatri och socialtjänst har länge uppmärksammats av såväl statliga utredningar som myndigheter, professionella och frivilligorganisationer.
Sambanden mellan munhälsa, vuxentandvård och tandvårdsstöd är alltså inte helt självklara samtidigt som det finns skillnader i tandvårdsbehov mellan olika individer och grupper i samhället.  Målen för det statliga tandvårdsstödet måste ses mot den beskrivna bakgrunden.
Det är därför viktigt att följa både befolkningens tandhälsa och konsumtion av tandvård för att tandvårdsstödet ska kunna anpassas till förändringar i tandhälsans utveckling.
I detta kapitel behandlas frågan om målen för det statliga tandvårdsstödet och hur uppföljningen av stödet och dess effekter kan förbättras framöver.  ""
Det befinner sig också ett stort antal människor i Sverige som inte ingår i folkbokföringen.  Det finns kända fel i dessa register, t.ex. bedöms folkbokföringsregistret innehålla 64 000 personer som inte bor i Sverige.
Med stöd av registerdata går det att utläsa hur befolkningen fördelas på bostäder av olika storlekar och upplåtelseformer utifrån vem som äger byggnaden.
Med en definition av trångboddhet som innebär att två personer som bor tillsammans ska ha minst två rum och kök, och att större hushåll ska ha minst ett sovrum per två personer, är ungefär 4 procent av befolkningen eller 400 000 personer trångbodda.  I flerbostadshus och i storstäderna är andelarna väsentligt högre.
Personer med astma eller känsliga luftvägar löper därmed ökad risk för akut försämrat hälsotillstånd när de exponeras för luftföroreningar i stadsmiljöer.  I en del mindre städer sprider även ” vanlig ” vedeldning en betydande mängd partiklar.
Det är därmed betydelsefullt att försöka skydda allergiker eller dem som på andra sätt är känsliga från att behöva andas in trafikavgaser, utsläpp orsakade av vedeldning och andra irriterande luftföroreningar.
Hälsofarliga luftföroreningar måste därför minska avsevärt.  Vi tillbringar ca 90 procent av vår tid inomhus.
Skogsbruk  Till detta kommer underhåll på 3 000 4 000 kronor per år och meter kust.
Ett varmare klimat beräknas ge upphov till ökad skogstillväxt i Sverige, mot slutet av seklet med 20 40 procent högre än dagens cirka 100 miljoner m3fub.
Det motsvarar ökade intäkter på 4,5 9 miljarder årligen, räknat med ett genomsnittligt rotnettovärde på cirka 230 kronor per m fub.  För perioden 2010 2100 betyder det ökade intäkter på mellan 300 och 600 miljarder kronor.