En nationell uppförandekod bör då kunna utgöra en sådan norm på ett i vart fall mycket tydligare sätt än vad som gäller i dag , även om respekt sedan ändå måste finnas för att en slutlig bedömning av eventuella arbetsrättsliga konsekvenser vid oredlighet i forskning alltid kommer att göras i en separat och fristående arbetsrättslig prövning av forskningsutföraren eller i Statens ansvarsnämnd eller Arbetsdomstolen .