bl.a. beror utfallet på hur kvoteringen är definierad i lagstiftningen , t.ex. nivån på kvoteringen ( 10 , 20 , 30 % ) , om den enbart rör andelen kvinnor på valsedeln ( inom PRval ) eller om de också inkluderar rangordningen på listan ( t.ex. varvade listor , double quotas ) , storleken på valkretsarna ( varvade listor är meningslösa om det bara finns ett mandat att tävla om ) , partiorganisationens syn på kvotering ( bottom-up perspektiv kontra top-down perspektiv ) , om det finns några sanktioner för överträdelser ( minskat partistöd vid underlåtelse att tillämpa regeln , ogiltigförklarade valsedlar vid underlåtelse ) , etc. Statsvetaren Drude Dahlerup ( 2006 ) konstaterar i sin analys av könskvoteringens tillämpning att kvotering varken är tillräcklig eller nödvändig .