Kritiken som då framfördes mot definitionen avsåg bl.a. frågetecken kring om definitionen tillräckligt tydligt drar en gräns mellan dålig forskning och medveten förvrängning av forskningsresultat och att vetenskapliga konflikter inte ska slitas i oredlighetsnämnder , att definitionen kan innebära att även små misstag , tolkningar och felaktiga slutsatser av vetenskapliga fynd kan betraktas som oredlighet , att definitionen inte hänvisar till internationell standard ( FFP ) och är alltför vid och oprecis och därmed kan täcka in även forskningens etik i ett större sammanhang och inte bara forskarens faktiska handlande samt att en definition som innehåller mångtydiga begrepp såsom ” falska ” och ” förvrängda ” kan inbjuda till misstolkningar .