user: Mikä on tehokkain tapa oppia uusi kieli?

assistant: Tehokkainta oppimistapaa on vaikea määrittää. Kaikessa oppimisessa on kaksi tasoa, joihin tehokkuus liittyy: uuden tiedon omaksuminen ja sen soveltaminen käytäntöön. Kyseiset tasot eivät ole toisistaan erillisiä; ne ovat keskenään limittäisiä. Omaksumisessa tehokkuus on sidoksissa oppijatyyppiin. On esimerkiksi auditiivisia, visuaalisia ja kineettisiä oppijoita. Tehokkainta onkin tunnistaa oma oppijatyyppinsä ja seurata erityisesti siihen soveltuvia oppimismenetelmiä. Kielen soveltamisessa on kyse vuorovaikutuksesta muiden kanssa. Mahdollisimman varhaisessa vaiheessa opiskelua on syytä pyrkiä vuorovaikuttamaan kirjallisesti ja suullisesti muiden kanssa. Vuorovaikutus auttaa omaksutun tiedon syväoppimista.

Uuden kielen oppimisessa on syytä ottaa huomioon myös oppimisen paikat. Joillekin yksin oppijoille sopivat esimerkiksi erilaiset ohjelmistot ja verkkopalvelut tai perinteiset fyysiset oppimateriaalit, kuten kirjat. On kuitenkin huomioitava se, että yksinopiskelussa jää puuttumaan vuorovaikutuksen ulottuvuus, mikä voi olla haitallista oppimisen tehokkuudelle. Vuorovaikutuksellisia oppimisen paikkoja ovat esimerkiksi toisen ja kolmannen asteen oppilaitokset sekä erilaiset kansalais- ja työväenopistot. Oppijan käytettävissä olevat resurssit vaikuttavat oppimisen paikan valintaan.

Tehokkaassa oppimisessa ei pidä unohtaa taukojen ja levon merkitystä. Ihmisen keskittymiskyky on tehokkaimmillaan noin kaksikymmentäviisi minuuttia kerrallaan. Niinpä opiskelussa on syytä pitää virkistystaukoja. Lisäksi terveellinen uni on ehto tehokkaalle oppimiselle.

user: Mikä oppimistapa on tilastollisesti tehokkain suurimmalle osalle väestöä? Mitä voi tehdä, jos ei ole ketään, jonka kanssa käyttää kieltä? Olisiko tekoälystä ratkaisuksi nyt tai tulevaisuudessa?

assistant: Tilastollisesti tehokkain tapa ei ole yksiselitteisesti määriteltävissä. Oppimisen tehokkuus vaihtelee esimerkiksi iän mukaan: oppiminen on tehokkainta lapsilla, ja aikuisten oppiminen on hidasta. Väestössä merkittävimmät oppijatyypit jakaantuvat kuitenkin seuraavasti: 

----------------------
|    OPPIJATYYPIT    |
----------------------
|AISTIKANAVA       % |
----------------------
|visuaalinen	| 40 |
----------------------
|auditiivinen	| 30 |
----------------------
|kinesteettinen	| 30 |
----------------------

Edellä mainitusta ei voi kuitenkaan päätellä, että esimerkiksi kaikista pitäisi tulla visuaalisia oppijoita tai että yhteiskunnan kannattaisi investoida erityisesti visuaalisten menetelmien kehittämiseen. Kaikenlaiset oppijat on huomioitava.

Tutkimuksessa on saatu näyttöä siitä, että niin sanottu immersiomenetelmä olisi tehokkaampi tapa opetella kieliä kuin perinteiset menetelmät. Immersiomenetelmiin viitataan Suomessa joskus kielikylvyn käsitteellä; siinä oppija altistetaan jo mahdollisimman varhain kielen soveltamista vaativiin luonnollisiin tilanteisiin. Tosin on viitteitä myös siitä, että erilaiset sekamenetelmät olisivat vielä tätäkin tehokkaampia.

Mikäli oppijalla ei ole ketään, jonka kanssa harjoitella kielen soveltamista, kielten opetteluun on olemassa joukko yksin oppimisen tapoja, jotka tavallaan voivat kuitenkin kiinnittyä luonnolliseen vuorovaikutukseen. Televisio- ja radio-ohjelmien, podcastien, musiikin ja sosiaalisen median vuorovaikutuksen seuraaminen ovat esimerkkejä niistä.

Tekoälystä tai kielimalleista voinee nykyisellään olla eniten hyötyä opiskelun suunnittelussa ja jaksottamisessa. Opettajina nykyiset kielimallit ovat toistaiseksi epävarmoja niin sanotun hallusinaatioilmiön takia: kielimallit voivat joskus esittää epäolennaisia vastauksia ja antaa väärää tietoa. Tulevaisuudessa mallien parantuessa ne voivat ehkä hyvinkin tarjota jopa jokaiselle oppijalle henkilökohtaisesti räätälöityjä harjoitteita oppimisen tueksi.