TrustHLT/LaCour huggingface dataset:
GR1 (Government): Szabadon kifejthetik véleményüket számos fórumon, ám parlamenti tagságukból következően, figyelemmel az országgyűlés elsődleges funkciójára, parlamenti beszédjoguk szabályozott keretek között érvényesülhet.
GR1 (Government): Mindenképpen elfogadhatatlan, ha egy törvénysértő, rendzavarú módon viselkedő képviselő magatartásával jogkövető képviselőtársát akadályozza beszédjoga gyakorlásában.
GR1 (Government): Szükséges megjegyezni, működő képességük biztosítása érdekében nem csak a parlamentek fogadnak el eljárási szabályokat, és alkalmaznak a megsértésük esetére irányadó jogkövetkezményeket.
GR1 (Government): A rendfentartása legalább ekkora jelentőséggel bír más szervek, így többek között ezen bíróság számára is.
GR1 (Government): A tárgyalások során elhangzó felszólalások kötött szabályok szerint zajlanak, a molinó, illetve megafon használatával történő vélemény kifejtésnek nincs helye, így a bíróságon sem, az súlyosan megzavarna az eljárást, arról nem szólva, hogy komolyan sértené a bíróság és a felek méltóságát.
GR1 (Government): A beavatkozás arányosságát alapozza meg mindenek előtt az a körülmény, hogy a molinó és a megafon használata minden vizsgált esetben fennakadást okozott a parlamenti vitában, illetve a határozathozatalban.
GR1 (Government): A Karácsony Gergely és Dorosz Dávid akciója a kormány képviselőjének felszólalását szakított a félbe, Szabó Rebaka, Dorosz Dávid, Szél Bernadett, Lengyel, Szilvia és Osztojka Nágnes pedig a szavazások folytatását akadályozták.
GR1 (Government): A képviselői magatartásuk emellett mind tartalmuknál, mind megjelenésüknél fogva sértették az országgyűlés tekintélyét.
GR1 (Government): Az intézkedések arányosságát a törvényben rögzített fegyelmi jogi szankciók fokozatos alkalmazása is megalapozta.
GR1 (Government): Az ügyekben kiszabott pénzbírságok mértéke szintén az intézkedések fokozatos és arányos alkalmazásának tényét támasztja alá, hiszen a házelnök és az országgyűlés az esetek felében eltekintett a pénzbírság törvény alapján kiszabható legmagasabb mértékének megállapításától.
GR1 (Government): Az országgyűlésről szóló törvény alapján ugyanis az érintett ügyekben a képviselők egyhavi tiszteletdíjának egy harmadát elérő pénzbírság kiszabására is lehetőség volt.
GR1 (Government): A házelnök azonban javaslatai megtétele során figyelemmel volt az ügyek sajátos körülményeire, az elkövetett magatartások súlyára, és arra, hogy a házszabálysértő képviselők tanúsítottak-e már korábban is hasonló viselkedést.
GR1 (Government): Ezzel szemben a tagállami szabályozások egy része is lehetővé teszi a képviselői utatások, akár egészének visszatartását is.
GR1 (Government): A kormány cáfolja a kérelmezők azonállítását és a bíróság kielentését, mely szerint a szankciókat mindenféle előzetes figyelmeztetés nélkül szabták ki.
GR1 (Government): Ennek alátámasztására a kormány a nagykamara számára megküldött beadványához csatolta az érintett ülések jegyzőkönyveit.
GR1 (Government): Ezekből egyértelműen kitűnik, hogy az ülést vezető elnök minden esetben felhívta a képviselőket, hogy hagyják abba rendzavaró magatartásukat, ám a kérelmezők ennek egyik alkalommal sem tettek eleget, és csak többszöri felszólítás után sikerült helyreállítani a rendet az ülésteremben.
GR1 (Government): Ezzel együtt a kormány megjegyzi, hogy számos tagállam szabályai alapján lehetőség van bizonyos jogsértő magatartások tanúsítása esetén arra, hogy a házelnök vagy javaslata alapján a parlament előzetes figyelmeztetés vagy kevésbé korlátozó intézkedés nélkül közvetlenül szabjon ki a pénzbüntetés utólagos alkalmazásánál a vélemény nyilvánítási szabadságot súlyosabban korlátozó szankciót.
GR1 (Government): Súlyos rendzavarás esetén lehetőség van azonnali kizárásra Németország, Horvátország, Litvánia, Málta, az Egyesült Királyság, Grózia, Görögország és Olaszország házszabályi rendelkezései szerint.
GR1 (Government): A kiszabott szankciók is arányban álltak a tanúsított magatartásokkal, hiszen természetüknél és súlyuknál fogva nem akadályozták meg az érintett képviselőket abban, hogy véleményüket kifejtsék.
GR1 (Government): A kamara döntése szerint a pénzbüntetés utólagos alkalmazása dermesztő hatással volt a képviselőkre, amely megállapítást sem a bíróság, sem a kérelmezők nem támasztották alá érdemben.
GR1 (Government): A dermesztő hatás fennállása a bíróság által csupán vélelmezhető és nem mérhető egzakt módon, mivel szubjektív eleme a tényállás megítélésének és az adott képviselő személyétől függ, hogy van-e visszatartó hatása.
GR1 (Government): A magyar kormánynak meggyőződése, hogy az elsőfokú döntésben foglaltakkal szemben nem a vélelmezett következményei, hanem a ténylegesen bekövetkezett joghatások alapján szükséges megítélni egy adott szankció súlyát.
GR1 (Government): Ez előszakban úgy véljük, hogy a pénzbírság utólagos kiszabása alkalmas a jogsértő magatartások megelőzésére, ugyanakkor nem sérti a véleménynyilvánítás szabadságának lényegi elemét, szemben a képviselők jogait ténylegesen és azonnal korlátozó, valamint visszavonhatatlan felszólalástól eltiltás, kizárás vagy ideiglenes felfüggesztés büntetések alkalmazásával.
GR1 (Government): Ez utóbbi büntetésfajták a tagállamok jelentős többségének fegyelmi szabályaiban megtalálhatók, 31 tagállam esetében, melyek létjogosultságát és alkalmazásának gyakoriságát az elsőfokú döntés tovább erősíti.
GR1 (Government): Vagyis szóval azért van szükség, hogy a súlyosabban korlátozó szankciók alkalmazása a tagállamok parlamenti fegyelmi szabályaiban általában nem zárjak és sőt, Y-re vagy külön döntés alapján együtt jár pénzügyi jellegű büntetéssel, mivel rendszerint a felfüggesztés vagy a kizárás időtartamára maga után vonja a képviselői juttatások teljes vagy részleges megvonását is.
GR1 (Government): Egy ilyen szabályozás megtalálható Albánia, Bulgária, Belgium, Dánia, Franciaország, Görögország, Grózia, Lengyelország, Litvánia, Luxemburg, Moldova, a spanyol felsőház és a román alsóház szabályaiban is.
GR1 (Government): Az Egyesült Királyság beavatkozásában tett észrevételei között külön kiemeli, hogy a magyar képviselők által tanúsított hasonló magatartásokat a házelnök súlyosan rendzavarónak nem megfelelőnek minősítheti, amelyek folytatólagos tanúsítása ideiglenes felfüggesztéshez vezethet a képviselőházban, amely időre a képviselő juttatások is elvesznek.
GR1 (Government): A kormány itt külön szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy a tagállami parlamentek többsége súlyos rendzavarás esetére olyan intézkedéseket helyez kilátásba, amelyek a képviselők véleménynyilvánítási jogát azonnali és közvetlen beavatkozással korlátozzák.
GR1 (Government): A szó megvonása, a kizárás és a felfüggesztés a pénzbírságval szemben ténylegesen alkalmas a képviselői vélemények elfolytására.
GR1 (Government): A kormány szeretné kiemelni, hogy a kérelmezőkkel szemben alkalmazott intézkedések meghozatalára minden esetben a tisztességes eljárás követelményeivel összhangban került sor.
GR1 (Government): A tisztességes eljárás követelményeinek érvényesülését nem csak a szankciók arányossága és fokozatossága alapozta meg, a fegyelmi jogi normák pontos megfogalmazásukkal, könnyű hozzáférhetőségükkel minden képviselő számára lehetővé teszik a megsértésükből eredő jogkövetkezmények megismerését.
GR1 (Government): A kormány ezenfelül korábbi beadványaiban már részletesen kifejtette, hogy a képviselők házszabálysértő magatartásának céltudatossága, az ülést vezető elnök eljárása, a plenáris ülésről készített jegyzőkönyv és a pénzbírságot kiszabó határozatok szövegezése nyilvánvalóvá is megismerhetővé tette az intézkedések indokát.
GR1 (Government): A kormány elengedhetetlennek tartja, hogy ehelyett reagáljon a házelnök szerepével kapcsolatos kérelmezői észrevételekre.
GR1 (Government): A magyar szabályozás alapján a képviselőkkel szemben alkalmazott szankciókról a házelnök javaslatára a plénum dönt, míg más házszabályokban a házelnök nem csupán javaslatot fogalmaz meg a szankció alkalmazására, hanem önállóan hozza meg a döntést, amely ellen a ház valamely bizottságához, illetve a plénumhoz lehet fellebbezéssel élni.
GR1 (Government): A tagállamok egy részében a házelnöki döntést a plénumnál jelentősen kisebb legitimitással bíró testület, az elnökség vagy a házelnökség bírája felül, mint például Albániában, Franciaországban, Lengyelországban, Olaszországban vagy Spanyolországban.
GR1 (Government): A házelnök törvényben meghatározott kötelezettségének elegettéve részrehajlás nélkül vezeti az üléseket és gyakorolja egyéb házelnöki jogkörében eredő jogait.
GR1 (Government): A kamara döntésének meghozatalakor vizsgálattárjává tette, hogy a kérelmezők szankcionálását indítványozó házelnök rendelkezette a megfelelő függetlenséggel és pártatlansággal.
GR1 (Government): A kormány meglátása szerint annak meghatározása, hogy mely kifejezés kirívóan sértő, illetve mely magatartás sérti az országgyűlés tekintéjét, az ülést vezető elnök egyedi mérlegelését igényli.
GR1 (Government): Mindaddig nem sérül a képviselők egyenlőségének, valamint a tisztességes eljárásnak az elve, amíg a házelnök hasonló mércét alkalmazva jár el valamennyi képviselővel szemben.
GR1 (Government): A kormány hangsúlyozni kívánja, hogy a fegyelmi döntés akkor megalapozott és legitim, ha az adott megnyilvánulás tényszerűen sérté a házszabályi rendelkezéseket, és az ezt megállapítani kívánó indítványt a választók akaratát közvetítő képviselők döntéshez szükséges többsége megszavazza.
GR1 (Government): Mindemellett további fontos eljárási garanciát jelent, hogy a parlament szervezetrendszerén belül a képviselők számára rendelkezésre állnak olyan fórumok, ahol a velük szemben alkalmazott intézkedések továbbá kiszabott szankciók tárnyában felszólalhatnak, azokat vitathatják.
GR1 (Government): A képviselő a plenáris ülésen szót kérhet ügyrendi vagy napi renden kívüli felszólalás keretei között, kifejtheti véleményét a házbizottság ülésein, ugyanígy kérheti fegyelmi ügyének megvitatását az Országgyűlés házszabályi rendelkezések értelmezésért felelős bizottságától is.
GR1 (Government): Az európai parlamenti jogban egyébként bevegy akorlat, hogy a fegyelmi döntést közvetlenül nem előzi meg plenáris vita.
GR1 (Government): A nagykamara továbbá azzal a kérdéssel fordult a magyar kormányhoz, hogy rendelkezésre állta a kérelmezőknek a 13. cikk által megkívánt hatékony hazai jogorvoslat a 10. cikk szerinti panaszuk vonatkozásában.
GR1 (Government): Ezzel kapcsolatban a magyar kormány rögzíti.
GR1 (Government): A magyar szabályozás a fegyelmi döntés legnagyobb fokú legitimitását biztosítja azzal, hogy már az első fokon a legmagasabb szintű fórum a plénum hozza meg a határozatot.
GR1 (Government): E nagy fokú legitimitással azonban együtt jár, hogy az így meghozott határozattal szemben az Országgyűlés szervezeti rendjén belül fellebbezés értelemszerűen nem lehetséges.
GR1 (Government): Több tagállamban semmilyen belső jogorvoslattal nem élhetnek a szankcióval érintett képviselők.
GR1 (Government): Milyen rendelkezéseket tartalmaz többek között Észtország, Görögország, Litvánia, Macedónia, Norvégia, Olaszország és Örményország parlamenti joga, valamint a Hollanda Alsóház ház szabálya.
GR1 (Government): Az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének eljárási szabályzata a kizárásról szóló döntést az elnök komolyabb esetekben az elnök indítványa alapján a közgyűlés kezébe teszi, e döntésekkel szemben jogorvosati lehetőséget nem biztosít.
GR1 (Government): Az Európai Államok alkotmányos gyakorlata tehát azt mutatja, hogy a parlamenti fegyelmi ügyekben csak nagyon korlátozott vagy semmilyen fellebezési lehetőségen nem élhetnek a képviselők.
GR1 (Government): Amennyiben rendelkezésre áll valamiféle jogorvoslati lehetőség, az általában a parlamenten belüli jogorvoslatot jelent.
GR1 (Government): A hatalmiágok elkülönülésének, valamint a parlamenti autonomiának az elvét sértené, a legfőbb döntéshozó fórum a parlament határozatait egy külső szerv felül bélelhatná.
GR1 (Government): A magyar szabályozás az országgyűlés döntéseit megalapozó jogszabályi rendelkezésekkel szemben azonban biztosít külső jogorvoslatot, amelyet az alkotmánybírósághoz benyújtott Alkotmányugi Panaszintézménye garantál.
GR1 (Government): A kormánya nagykamara kérdésére megküldött írásbeli válaszában már részletesen kifejtette az alkotmányugi panasz sajátosságait, valamint az alkotmánybíróságnak az ide vonatkozó gyakorlatát, ezért itt csak néhány gondolatban kívánja összefoglalni a panasz főbbi ellenzőit.
GR1 (Government): Az alkotmányugi panasz, mint az egyéni jogsérelmek orvoslására alkalmas és hatékony jogorvoslati forma, a kérelmezők rendelkezésére állt az országgyűlés pénzbírságot kiszabó határozatainak elfogadását követően.
GR1 (Government): E jogorvoslati lehetőséget azonban elmulasztották kimeríteni, noha az, a kormány álláspontja szerint, alkalmas lett volna a képviselők egyedi ügyében esetlegesen megállapításra kerülő jogsérelmek orvoslására.
GR1 (Government): Ugyanügyben állunk most a bíróság előtt, amely döntő jelentőségű valamennyit tagállami parlament számára.
GR1 (Government): A bíróság első alkalommal foglal állást a tagállami parlamenti önszabályozás érvényesítése körében hozott fegyelmintézkedésekről.
GR1 (Government): A szólásszabadsággal kapcsolatos bíráskodás most egyfajta válaszút elé érkezett, támogatja-e a provokatív jellegű politikai akciókat a törvényhozásban, amely könnyen az érdemi viták erodálódásához vezethet, vagy a tagállami fegyelmi szabályozás tiszteletben tartására ösztönzi a törvényalkotás eljárásának szereplőit, amely fegyelmi szabályozás a parlament működő képességének megóvása mellett megfelelően érvényt szerez a véleményjelvánítás szabadságának is.
GR1 (Government): Az évszázadok alatt kiforrott és valamennyi európai tagállamban hasonló formát öltő parlamentális demokrácia működése során kialakította azokat a házszabályi kereteket, amelyek valamennyi képviselő számára lehetővé teszik véleményük szabad kifejtését.
GR1 (Government): Ezek a szabályok a törvényhozás működő képességét és tekintéjét, a testület szuverenitását és védelmét is szolgálják.
GR1 (Government): Miként szerezhetnek majd érvényt a tagállamok eszabályozásnak, ha a házszabálysértő és provokatív jellegű, célzatos képviselői magatartások bátorítást nyernek egy nemzetközi fórumon?
GR1 (Government): A tagállami törvényhozás működő képességének biztosítása a tagállamok szuverén felelőssége.
GR1 (Government): Hogyan tehetnek e kötelezettségnek eleget, ha elveszítik eszközeiket, amelyekkel mederben tarthatják a politikai vitákat a parlamentben?
GR1 (Government): Az állam elsőrendű kötelessége, hogy biztosítsa az alapvető emberi jogokörvényesülését, amely egyfajta fegyelmezettséget és következettséget kíván a törvényhozásban is.
GR1 (Government): A törvény alkotási eljárás szereplőitől elvárható magatartás, hogy elsősorban ne a látványos politikai akciókra fektessék a hangsúlyt, hanem a házszabályi keretek között jogszerűen adjanak hangot véleményüknek.
GR1 (Government): A szimbolikus gesztusoknak akkor van csak helye a parlament falai között, ha azok nem akadályozzák a testület rendes működését.
GR1 (Government): Annak megítélése pedig, hogy milyen cselekmények akadályozzák vagy obstruálják a törvényhozást, a tagállami parlamentek szuverenitásának körébe tartozik.
GR1 (Government): Tisztelt Bíróság, a kormány leszögezi továbbá, hogy Magyarország elkötelezett a véleményjelvánítás szabadsága mellett, a képviselői beszédjogot ezért körültekintően a többi európai tagállaméhoz hasonló elvek és részletszabályok mentén határozta meg.
GR1 (Government): Azt azonban elfogadhatatlannak tartja, hogy lényegében a kommunikáció bármilyen formája megengedett, sőt, adott esetben nem vagyoni kártérítéssel jutalmazott legyen.
GR1 (Government): A kérelmezői magatartás bátorítása hosszú távon éppen a védeni kívánt értékek sérálméhez vezethet.
GR1 (Government): A képviselőket egyenlő mértékben megillető szólásszabadság és a közügyek szabad megvitatása nem biztosítható egy olyan parlamentben, amelynek tagjai nem tartják tiszteletben a működés szabályait és egymás jugait.
GR1 (Government): A kormány erre figyelemmel kéri, hogy a bíróság döntése során tartsa szem előtt a parlament a törvényhazás fóruma és nem a politikai akciók díszlete.
GR1 (Government): Az elhangzottak alapján a kormány kéri a bíróságtól továbbá, hogy a kamara ítéletében foglaltakat változtassa meg, vagyis állapítsa meg, hogy Magyarország kormánya nem sértette meg a kérelmezőknek az Egyezmény 10. cikke által garantált véleménynyilvánítási szabadságát,
GR1 (Government): sem a 13. cikke által garantált hatékony jogorgoslathoz való jogát.
GR1 (Government): Ezúton köszönöm elnökónak és a tisztelt bíráknak a megtisztelő figyelmet. Sziasztok!
Dean Spielmann (JudgeP): Thank you, Mr. Tallódi.
Dean Spielmann (JudgeP): I now turn to the judges.
Dean Spielmann (JudgeP): The question comes from Miss Nußberger, please.
Angelika Nußberger (Judge): I would have two questions to the government, please.
Angelika Nußberger (Judge): One question concerns Article 49, Paragraph 4 of the Act on Parliament, on which the sanctions in this case were based, which provides or which it's necessary to state a conduct that is gravely offensive to the authority of the parliament.
Angelika Nußberger (Judge): And I wanted to ask how it's defined that a conduct is gravely offensive, not only offensive.
Angelika Nußberger (Judge): Which criteria are used to determine the gravity of the disturbance, a length of time of the disturbance, number of people involved, size of billboards, deprivation of the rights of others?
Angelika Nußberger (Judge): And if I understood the agent of the government correctly, also previously exhibited conduct.
Angelika Nußberger (Judge): I just want to know which criteria are applied.
Angelika Nußberger (Judge): And the second question is closely linked to the first one.
Angelika Nußberger (Judge): Is it necessary for such a sanction to be reasoned on the basis of Section 49, Paragraph 4 and 49, Paragraph 7 of the Act on Parliament?
Angelika Nußberger (Judge): In the case at hand, it was explained why the amounts of the sanctions were differentiated according to the status of the MPs.
Angelika Nußberger (Judge): But it was not explained otherwise why it was considered that there was a gravely offensive conduct, gravely offensive to the authority of the parliament.
Dean Spielmann (JudgeP): Merci beaucoup, le juge López Guerra.
Luis López Guerra (Judge): Thank you, Mr. President.
Luis López Guerra (Judge): My question is directed to both parties.
Luis López Guerra (Judge): As it results from the dossier, the fines to the applicants were proposed by the Speaker of the House several days after the facts, and these fines were approved without debate by the plenary of the parliament.
Luis López Guerra (Judge): My question is whether within this disciplinary proceedings within parliament, whether the applicant has any effective possibility to state their position or adducing any arguments in the defense or challenging the charge formulated by the Speaker before the final decision by the plenary of the House.
Luis López Guerra (Judge): The government has made some passing reference to this point, but I would appreciate some precision of whether this possibility were effective.
Luis López Guerra (Judge): I know that there was a reform of the law last year on this matter, but my question refers to the situation in the moment of the fact discussed in this case, that is, in the spring of 2013.
Dean Spielmann (JudgeP): So the court will now rise for 20 minutes, following which the parties will return for a second round of short pleadings to respond to the submissions in the first round and to answer also the judges' questions.
Dean Spielmann (JudgeP): So please be seated. The hearing is now resumed.
Dean Spielmann (JudgeP): So I call Mr. Karsai.
AP1 (Applicant): Honorable European Court of Human Rights, we would like to briefly address first the questions raised by the judges to us and then briefly what was raised to the government.
AP1 (Applicant): And then we would like to put forward some short comments on the government's speech today.
AP1 (Applicant): First, I would like to address the question of Judge Guerra.
AP1 (Applicant): The question was whether the applicants had any opportunity within the Parliament at least to address the sanction imposed on them.
AP1 (Applicant): The answer is quite clear and quite simple.
AP1 (Applicant): There was none.
AP1 (Applicant): There was no such possibility.
AP1 (Applicant): The Speaker, at the time of the events, the Speaker had the right to propose the sanction.
AP1 (Applicant): And then the plenary, without any debate, without giving the floor to the applicants, voted on the subject.
AP1 (Applicant): And this is what happened.
AP1 (Applicant): And in my view, it's a quite serious breach of the Convention, which is shown by the fact that after the events of the present case, the impugned regulation in Hungary has changed.
AP1 (Applicant): Nowadays, the system is more complex.
AP1 (Applicant): Nowadays, today, the applicants would have the possibility to address at least a committee within the Parliament.
AP1 (Applicant): But this was not the case at the time of the events of the present case.
AP1 (Applicant): Secondly, I would turn to the questions of Judge Nussberger.
AP1 (Applicant): Actually, it was two questions.
AP1 (Applicant): The first question was how in the Hungary law at the time of the events was defined grave violation or grave disturbance of the working of the house.
AP1 (Applicant): The applicants' position was constant and clear throughout the whole procedure, that the impugned regulations are value.
AP1 (Applicant): The applicants couldn't tell in advance what would constitute a serious breach of the working of the house.
AP1 (Applicant): They were of the view that their actions didn't disturb the house, the working of the house, gravely.
AP1 (Applicant): In this respect, we put forward a lot of arguments in our written submissions.
AP1 (Applicant): So we did not repeat it in substance again.
AP1 (Applicant): However, I think the second question is also very important.
AP1 (Applicant): The second question of Judge Nussberger was whether there was any acceptable reasoning for the sanctions.
AP1 (Applicant): It must be noted that these decisions are very short, contains three pages only.
AP1 (Applicant): And in these decisions, there is only a value referral to the grave disruption of the working of the house, but nothing more.
AP1 (Applicant): In the applicant's view, this cannot be classified as a detailed reasoning as the courts understands it.
AP1 (Applicant): I would like to turn briefly to the government's speech and government's observation put forward today.
AP1 (Applicant): Throughout the government's oral plea, there was numerous referral to international case law, the legal regulations of certain member states of Council of Europe.
AP1 (Applicant): In my view, these argumentations cannot be taken into consideration as the governments would like it.
AP1 (Applicant): The government tries to convince the court that there was no violation in the present case because all the impugned elements of the disciplinary procedure exist in one or another member states.
AP1 (Applicant): I have serious problems with the government's argumentation because, in my view, it does not prove anything.
AP1 (Applicant): My view is that the government committed two fatal mistakes in this respect.
AP1 (Applicant): First, the comparison is not systematic.
AP1 (Applicant): It refers to different member states randomly, which is called cherry picking and which is highly opposable.
AP1 (Applicant): And second, it fails to pay due regard to the legal and political context of these legal institutions.
AP1 (Applicant): However, it is an extremely important principle of comparative constitutional law that legal institutions can only be understood if they are examined in their legal and political context.
AP1 (Applicant): The government failed to show this legal and political context, in my view.
AP1 (Applicant): Since the government referred to Germany, we refer also Germany.
AP1 (Applicant): In Germany, the chair of the meeting may impose a fine without any previous warning when a given disruptive conduct has violated the dignity of the Bundestag.