Up-90/95
Natisni
Opravilna št.:
Up-90/95
Datum odločitve:
23. 4. 1996
Objavljeno:
OdlUS V, 76
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:Up.90.95
Akt:
Ustavna pritožba zoper odločitev Državnega zbora na 31. seji dne 25.7.1995 o zavrnitvi predloga odloka Sodnega sveta št. 7-51-1/95 z dne 23.3.1995 o izvolitvi P.G. v sodniško funkcijo
Izrek:
Ustavna pritožba zoper odločitev Državnega zbora o zavrnitvi predloga odloka Sodnega sveta o izvolitvi P.G. v sodniško funkcijo se zavrže.
Evidenčni stavek:
Kolikor so bile z odločitvijo Državnega zbora o predlogu za izvolitev v sodniško funkcijo kršene ustavne pravice pritožnika, ima le-ta zagotovljeno pravno varstvo na podlagi drugega odstavka 157. člena Ustave. Ker pritožnik ni sprožil upravnega spora, procesna predpostavka za obravnavo ustavne pritožbe ni podana.
Ustavno sodišče je zato ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev pred vložitvijo ustavne pritožbe pred ustavnim sodiščem.
Pogoji za izvolitev v sodniško funkcijo.
Pravna podlaga:
Ustava, 157. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 51., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
3. 7. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17835
Dokument v PDF obliki:
Up-90-95.pdf
114 KB
Prenesite datoteko
Up-90/95
23.4.1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe P.G. iz M. na seji senata dne 23.4.1996
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba zoper odločitev Državnega zbora na 31. seji dne 25.7.1995 o zavrnitvi predloga odloka Sodnega sveta št. 7-51-1/95 z dne 23.3.1995 o izvolitvi P.G. v sodniško funkcijo se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik z ustavno pritožbo, vloženo dne 30.6.1995, izpodbija v izreku navedeno odločitev Državnega zbora, da ne sprejme predloga Odloka o izvolitvi P.G. v sodniško funkcijo. V ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 14. člena (enakost pred zakonom) in 61. člena Ustave (izražanje narodne pripadnosti). Navaja, da izpolnjuje vse pogoje za izvolitev v sodniško funkcijo, kar naj bi bil ugotovil tudi Sodni svet, ki ga je predlagal v izvolitev.
Pritožnik je prepričan, da ne more biti sodnik zgolj zato, ker ni po rodu Slovenec. Izpodbijana odločitev Državnega zbora je po njegovem mnenju spolitizirana in posledica osebnega maščevanja poslanca Z.J. ter predstavlja eklatantno kršitev človekovih pravic na etnični osnovi. Ustavnemu sodišču predlaga, da nezakonito in protiustavno odločitev Državnega zbora razveljavi ter zadevo vrne Državnemu zboru v ponovno odločitev.
2. Po določbi prvega odstavka 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št 15/94; v nadaljnjem besedilu: ZUstS) lahko vloži ustavno pritožbo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vsakdo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Po določbi prvega odstavka 51. člena ZUstS se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva.
3. Po določbi drugega odstavka 157. člena Ustave odloča o zakonitosti posameznih dejanj in aktov, s katerimi se posega v ustavne pravice posameznika, če ni zagotovljeno drugo sodno varstvo, pristojno sodišče v upravnem sporu. Če pritožnik meni, da gre za akt iz drugega odstavka 157. člena Ustave, s katerim so mu bile kršene ustavne pravice, mora izkazati izčrpanost pravnega varstva. Na podlagi poizvedb pri pristojnem sodišču je bilo ugotovljeno, da upravni spor ni bil sprožen. Ker ta predpostavka za obravnavo ustavne pritožbe ni podana, je bilo treba ustavno pritožbo zavreči.
4. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm in člana mag. Matevž Krivic in dr. Tone Jerovšek.
Predsednik senata
dr. Lovro Šturm