U-I-63/96
Natisni
Opravilna št.:
U-I-63/96
Datum odločitve:
11. 4. 1996
Objavljeno:
OdlUS V, 46
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:U.I.63.96
Akt:
Zakon o prevzemu dela dolga po Novem finančnem sporazumu iz leta 1988 in o izdaji obveznic Republike Slovenije zaradi zamenjave tega dolga (Uradni list RS, št. 14/96)
Izrek:
Predlog za oceno ustavnosti Zakona o prevzemu dela dolga po Novem finančnem sporazumu iz leta 1988 in o izdaji obveznic Republike Slovenije zaradi zamenjave tega dolga se zavrže.
Evidenčni stavek:
Predpis, ki bi zaradi morebitnega povečanja javnih izdatkov lahko imel za posledico povečanje davčnih obveznosti delavcev in drugih pravnih subjektov, ne ogroža delavčevih pravic v smislu zadnje alinee prvega odstavka 23. člena Zakona o Ustavnem sodišču, zato reprezentativni sindikat za njegovo izpodbijanje ni legitimiran.
Geslo:
Reprezentativni sindikat kot predlagatelj pred Ustavnim sodiščem. Ogrožanje pravic delavcev kot pogoj za priznanje legitimacije.
Obveznice Republike Slovenije.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 23., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Konfederacija novih sindikatov Slovenije - Neodvisnost, Ljubljana
Datum vloge:
14. 3. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17804
Dokument v PDF obliki:
U-I-63-96.pdf
118 KB
Prenesite datoteko
U-I-63/96
11.4.1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku, začetem s predlogom Konfederacije novih sindikatov Slovenije - Neodvisnost, Ljubljana, ki jo zastopa pooblaščenka Irena Virant iz Ljubljane, na seji dne 11. aprila 1996
s k l e n i l o :
Predlog za oceno ustavnosti Zakona o prevzemu dela dolga po Novem finančnem sporazumu iz leta 1988 in o izdaji obveznic Republike Slovenije zaradi zamenjave tega dolga (Uradni list RS, št. 14/96) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Predlagatelj navaja, da so z Zakonom o prevzemu dela dolga po Novem finančnem sporazumu iz leta 1988 in o izdaji obveznic Republike Slovenije zaradi zamenjave tega dolga (v nadaljevanju: ZPDNFS) ogrožene pravice delavcev, kajti država proračunska sredstva pridobiva iz plač delavcev. Na podlagi izpodbijanega zakona naj bi se povečale potrebe proračuna, s tem pa tudi bremena iz delavskih plač. Povečale naj bi se tudi javne dajatve podjetij, to pa naj bi povzročilo zmanjšanje števila delovnih mest.
Predlagatelj v vlogi podaja obširno kritiko Novega finančnega sporazuma (v nadaljevanju: NFS), sklenjenega dne 20.9.1988 med takratno Narodno banko Jugoslavije, desetimi takratnimi jugoslovanskimi poslovnimi bankami in takratno SFRJ kot garantom ter tujimi kreditorji, zastopani po Chemical Investment Bank, Ltd. iz Londona. V zvezi z izpodbijanim zakonom predlagatelj navaja, da je v nasprotju z načeli pravne države, ker krši načelo predvidljivosti in jasnosti (določenosti) pravnih norm, pa tudi v nasprotju z načeli socialne države, ker ogroža materialno in socialno varnost državljanov. Predlagatelj predlaga, da Ustavno sodišče izpodbijani zakon v celoti razveljavi.
2. Predlagatelj meni, da so upniki pristali na sklenitev parcialnega sporazuma, katerega vsebina je zajeta z izpodbijanim zakonom, pod pogojem, da se ta izvede do 30.6.1996. Zaradi tako kratkega roka naj bi obstajala nevarnost, da se bo izpodbijani zakon v celoti izvršil, s tem pa naj bi nastale težko popravljive škodljive posledice, ki se bodo odrazile v težavnem ali celo nemogočem vračanju že razdeljenih obveznic, zaradi morebitne potrebe po preklicu obveznic pa tudi v velikem mednarodnem finančnem škandalu. Predlagatelj predlaga, da Ustavno sodišče do končne odločitve v celoti zadrži izvrševanje ZPDNFS.
B.
3. Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št.15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) v zadnji alinei prvega odstavka 23. člena določa, da lahko reprezentativni sindikati za območje države vložijo zahtevo za oceno ustavnosti, če so ogrožene pravice delavcev. Po 7. členu Zakona o reprezentativnosti sindikatov (Uradni list RS, št. 13/93) sindikati sklepajo kolektivne pogodbe s splošno veljavnostjo in sodelujejo v organih, ki odločajo o vprašanjih ekonomske in socialne varnosti delavcev ter predlagajo kandidate delavcev, ki v skladu s posebnimi predpisi sodelujejo pri upravljanju.
4. Na podlagi izpodbijanega zakona je Republika Slovenija prevzela del dolga, za plačilo katerega je bila zavezana z NFS.
Predlagatelj izpodbija ZPDNFS, ker meni, da se bodo na njegovi podlagi povečale obveznosti iz plač delavcev in javne dajatve gospodarskih družb oziroma podjetij. Morebitne povečane obveznosti delavcev in drugih pravnih subjektov, ki bi bile posledica izvajanja izpodbijanega zakona, po oceni Ustavnega sodišča ne ogrožajo pravic delavcev v smislu zadnje alinee prvega odstavka 23. člena ZUstS, zato vlagatelju zahteve kot reprezentativnemu sindikatu za izpodbijanje tega zakona ni mogoče priznati legitimacije. Predlagateljeva pravica, da vloži zahtevo za oceno ustavnosti, je omejena na pravico do izpodbijanja tistih splošnih aktov, ki neposredno prizadenejo plače delavcev, ne pa zakonov, ki bi lahko imeli za posledico obremenitev davčnih zavezancev. Ker za vložitev zahteve niso izpolnjeni procesni pogoji, je Ustavno sodišče predlagateljevo zahtevo zavrglo.
C.
5. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
dr. Tone Jerovšek