U-I-170/93
Natisni
Opravilna št.:
U-I-170/93
Datum odločitve:
31. 3. 1994
Objavljeno:
OdlUS III, 32
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1994:U.I.170.93
Akt:
Poslovnik državnega zbora (Ur. list RS, št. 40/93), 2. odst. 122. čl.
Izrek:
Ustavno sodišče pobude ne sprejme in ne začne postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 122. člena poslovnika državnega zbora.
Evidenčni stavek:
Ustanavljanje poslanske skupine v primeru, ko se iz dela članstva stranke ustanovi nova stranka, pomeni le urejanje načina in oblike dela poslancev v državnem zboru in zato po svoji vsebini spada v pristojnost, ki se ureja s poslovnikom.
Geslo:
Vsebina poslovnika državnega zbora.
Urejanje pravic in obveznosti s poslovnikom.
Interpretativna funkcija ustavnega sodišča.
Pravna podlaga:
Ustava, 87. čl.
Ustavni zakon za izvedbo Ustave (UZIU), 7. čl.
Zakon o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (ZUSS), 15. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Zeleni Slovenije
Datum vloge:
6. 9. 1993
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem pobude
Dokument:
US17001
Dokument v PDF obliki:
U-I-170-93.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-170/93
31/3-1994
S K L E P
Ustavno sodišče je na seji dne 31/3-1994 obravnavalo pobudo Zelenih Slovenije in
s k l e n i l o:
Ustavno sodišče pobude ne sprejme in ne začne postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 122. člena poslovnika državnega zbora (Uradni list RS, št. 40/93).
O b r a z l o ž i t e v:
Pobudnik izpodbija določbo drugega odstavka 122. člena poslovnika Državnega zbora v delu, ki se nanaša na pravico poslancev, da ustanovijo novo poslansko skupino, če se iz dela članstva politične stranke ustanovi nova stranka, češ da je ta določba v neskladju s 87. členom ustave.
Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve Državnega zbora v pojasnilu k tej pobudi navaja, da določba 87. člena ustave sicer določa, da lahko pravice in obveznosti državljanov ter drugih oseb državni zbor določa samo z zakonom, vendar pa interpretacija te določbe presega zgolj njen jezikovni oziroma besedni kontekst. Določba 87. člena naj bi se namreč smiselno nanašala na zakonodajno aktivnost državnega zbora, ki je po svoji naravi splošnega pomena. Svojo notranjo organizacijo in delovanje pa da mora seveda državni zbor urediti z internim aktom, to je s poslovnikom. Poslovnik lahko v svojem okviru konstituira tudi določene pravice in obveznosti, vendar pa le-te ne smejo preseči njegovega internega značaja. Tudi določba 122. člena poslovnika naj bi bila v celoti v skladu s takšnim konceptom, saj da zadeva politične stranke in posredno poslance le v tisti meri, kolikor so ti neposredno udeleženi v strukturi in delovanju državnega zbora. Tudi ustanavljanje poslanskih skupin je po stališču sekretariata predmet poslovnika državnega zbora, češ da so poslanske skupine oblika organizacije in dela državnega zbora. Na podlagi tega meni, da izpodbijana določba v drugem odstavku 122. člena poslovnika ni v nasprotju s 87. členom ustave. Navaja, da je iz navedenega tudi razvidno, da izpodbijana določba poslovnika ne sodi v materijo zakona o političnih strankah, saj je po svoji vsebini del interne ureditve državnega zbora.
Ustavno sodišče pobude ni sprejelo.
Ustava v 87. členu določa, da pravice in obveznosti državljanov ter drugih oseb lahko državni zbor določa samo z zakonom. Iz 1. člena poslovnika državnega zbora izhaja, da ta ureja organizacijo in način dela državnega zbora ter uresničevanje pravic in dolžnosti poslank in poslancev.
Izpodbijana določba drugega odstavka 122. člena poslovnika določa, da poslanci, ki so bili izvoljeni z istoimenskih list, lahko ustanovijo novo poslansko skupino, če se politična stranka razdeli na dve ali več novih političnih strank ali če se iz dela članstva te stranke ustanovi nova stranka ali če razpade koalicija političnih strank, ki so vložile skupne istoimenske liste. Tako ustanovljene nove poslanske skupine lahko pridobivajo materialne pravice in sredstva le v okviru pravic, ki jih je pridobila poslanska skupina ob konstituiranju državnega zbora.
Ker ureja poslovnik organizacijo in način dela državnega zbora, spada v njegovo pristojnost tudi urejanje načina in oblike dela poslancev. Zato poslovnik v 118. členu določa, da imajo poslanci pravico, da se povezujejo v poslanske skupine in da je poslanec lahko član le ene poslanske skupine. Iz 119. člena pa izhaja, da imajo poslanci, ki so bili izvoljeni z istoimenskih list, pravico ustanoviti le eno poslansko skupino.
Interpretacija navedenih poslovniških določb, med njimi tudi izpodbijane, kaže, da z njimi poslovnik omogoča poslancem, da se pod določenimi pogoji povezujejo v poslanske skupine kot način in obliko dela v državnem zboru.
Zato v tem primeru ni mogoče pritrditi pobudi, da izpodbijana poslovniška določba ureja pravice, ki jih ne bi bilo dopustno urejati s poslovnikom.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 7. člena ustavnega zakona za izvedbo ustave in 15. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (Uradni list SRS, št. 39/74 in 28/76) v naslednji sestavi: predsednik dr. Peter Jambrek in sodniki dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo z osmimi glasovi proti enemu.
P r e d s e d n i k
dr. Peter Jambrek