Up-19/92_2
Natisni
Opravilna št.:
Up-19/92_2
Datum odločitve:
24. 9. 1996
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:Up.19.92
Akt:
Ustavna pritožba ZZP zoper sodbo Vrhovnega sodišča VI Ips 20/92 z dne 29.11.1992

Odločba Volilne komisije 18. volilne enote za izvedbo volitev člana Državnega sveta - predstavnika lokalnih interesov št. 008- 1/92 z dne 24.11.1992
Izrek:
Ustavna pritožba ZZP zoper sodbo Vrhovnega sodišča in zoper odločbo Volilne komisije 18. volilne enote za izvedbo volitev člana Državnega sveta - predstavnika lokalnih interesov se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Zoper odločitve volilne komisije, ki jih ni mogoče izpodbijati po 103. in 104. členu Zakona o volitvah v državni zbor, je možna pritožba po 109. členu tega zakona oziroma po 49. členu Zakona o Državnem svetu ("pritožba zoper odločitve volilne komisije, ki lahko vplivajo na potrditev mandatov"). Ker je pritožnik uporabil drugo pravno pot, z odločitvami, ki so bile sprejete znotraj nje, niso bile kršene njegove ustavne pravice.
Geslo:
Pritožba zoper odločitve volilne komisije, ki lahko vplivajo na potrditev mandata.
Pravna podlaga:
Ustava, 23. čl.

Zakon o volitvah v Državni zbor (ZVDZ), 103., 104., 109. čl.

Zakon o državnem svetu (ZDSve) 49., 50. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
3. 12. 1992
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US18007
Dokument v PDF obliki:
Up-19-92.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
Up 19/92
24. 9. 1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku preizkusa ustavne pritožbe ZZP, ki jo zastopa J. T. na seji senata dne 24. septembra 1996
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba ZZP zoper sodbo Vrhovnega sodišča VI Ips 20/92 z dne 29.11.1992 in zoper odločbo Volilne komisije 18. volilne enote za izvedbo volitev člana Državnega sveta - predstavnika lokalnih interesov št. 008-1/92 z dne 24.11.1992 se ne sprejme v obravnavo.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik je vložil ustavno pritožbo zoper sodbo Vrhovnega sodišča RV Ips 20/92 z dne 29.11.1992, s katero je to Vrhovno sodišče zavrnilo pritožbo pritožnika zoper sklep volilne komisije 18. volilne enote za izvedbo volitev člana Državnega sveta o pritožbi stranke glede razporeditve kandidatov na listo. V tej pritožbi je pritožnik uveljavljal nepravilnosti v razvrstitvi kandidatov na listo. Po navedbi pritožnika bi morala volilna komisija izžrebati črko, od katere bi razvrščala kandidate po abecednem redu, ne pa kandidata, od katerega jih je potem razvrstila. Posledica je bila, da je bil njihov kandidat K.B. uvrščen na konec in ne na začetek liste. Volilna komisija je to pritožbo obravnavala kot ugovor po 103. členu Zakona o volitvah v državni zbor in ga je zavrgla zaradi zamude roka in pomanjkanja legitimacije.
2. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče pritožbo zoper ta sklep volilne komisije zavrnilo. Pri tem je sicer ugotovilo, da je sklepanje volilne komisije nepravilno in da ne gre za ugovor po 103. členu navedenega zakona. Vendar je po mnenju sodišča pritožba nedovoljena z obrazložitvijo, da niti Zakon o državnem svetu niti Zakon o volitvah v državni zbor ne predvidevata posebnega pravnega sredstva za izpodbijanje nepravilnosti pri žrebu oziroma določanju vrstnega reda kandidatov.
3. V ustavni pritožbi pritožnik navaja, da je bila s tako sodbo kršena ustavno zajamčena pravica do sodnega varstva, določena v 23. členu Ustave. Hkrati tudi navaja, da je zaradi nedovoljene pritožbe Vrhovno sodišče kršilo ustavno zajamčeno pravico do enakosti pred zakonom.
4. Ustavno pritožbo je bilo treba kot neutemeljeno zavrniti, ker v obravnavanem primeru (oziroma zoper tovrstne zatrjevane kršitve) tudi po presoji Ustavnega sodišča pritožba na volilno komisijo volilne enote (niti na Republiško volilno komisijo) ni možna, zato niti z zavrženjem pritožbe niti s kasnejšo zavrnitvijo tožbe v upravnem sporu ustavna pravica pritožnika do sodnega varstva ni bila kršena.
5. V izpodbijani sodbi pa je nepravilno stališče, da po določbah ZVDZ sploh ni pravnega sredstva za odpravo kršitev v kandidacijskem postopku, nastalih po predložitvi liste kandidatov (torej pri njenem potrjevanju, pri žrebanju vrstnega reda itd.). Tako stališče bi pomenilo, da je pravno sredstvo le zoper kršitve, ki jih naredijo udeleženci teh postopkov, ne pa tudi zoper kršitve, ki jih naredijo organi, ki postopek vodijo (volilne komisije) - kar ne drži. Odpravo nekaterih takih kršitev omogoča že 104. člen ZVDZ, ki Republiški volilni komisiji omogoča, da zaradi kakršnekoli nezakonitosti ali celo nepravilnosti razveljavi ali spremeni odločbe volilnih komisij volilnih enot, vendar le "najpozneje do dneva, določenega za objavo list kandidatov". Po objavi list kandidatov to seveda ni več možno. Morebitnih nezakonitosti pri žrebu, ki mu sledi takoj objava list, torej tudi z uporabo 104. člena ZVDZ praviloma ni mogoče odpraviti. Pač pa dajeta tako ZVDZ v 109. členu kot tudi ZDSve v 49. členu (ZVDZ kandidatom in predstavnikom list kandidatov, ZDSve pa kandidatom, interesnim organizacijam in lokalnim skupnostim) pravico do pritožbe zoper odločitve vollne komisije, ki lahko vplivajo na potrditev mandatov. O pritožbi odloča Državni zbor oziroma Državni svet, zoper njegovo odločitev pa je še posebna pritožba na Ustavno sodišče. To posebno pritožbo na Ustavno sodišče ima po 50. členu ZDSve sicer samo tisti kandidat, ki je bil po odločitvi Republiške volilne komisije izvoljen, pa mu Državni svet mandata ni potrdil, ne pa tudi neizvoljeni kandidati - toda tem vsekakor ostaja možnost vložitve običajne ustavne pritožbe. Pravico do pritožbe na Državni svet po 49. členu ZDSve namreč nedvomno imajo, saj je morebitno nezakonitost, ki jo je storila kandidacijska komisija v kandidacijskem postopku, treba smiselno šteti za njeno "odločitev, ki lahko vpliva na potrditev mandatov" (kadar je namreč bistveno vplivala na možnosti posameznega kandidata za izvolitev).
6. Ta sklep je Ustavno sodišče sprejelo na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču in sicer soglasno na seji senata v sestavu: predsednik dr. Lovro Šturm in člana dr. Tone Jerovšek in mag. Matevž Krivic.
Predsednik senata:
dr. Lovro Šturm