Up-173/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-173/97
Datum odločitve:
11. 9. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.173.97
Akt:
Ustavna pritožba zoper odločbo Sodišča združenega dela Republike Slovenije št. Sp-518/92 z dne 20.8.1992 v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela v Ljubljani št. S-1360/84 z dne 12.11.1991
Izrek:
Ustavna pritožba zoper odločbo Sodišča združenega dela Republike Slovenije v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela v Ljubljani se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, ki je vložena po poteku zakonsko predpisanega roka za njeno vložitev.
Geslo:
Prepozna ustavna pritožba.

Rok za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS), 72., 73. čl.

Zakon o pravdnem postopku (ZPP), 138., 141., 142., 143., 144. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 52., 82., 1. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
29. 5. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18490
Up-173/97
11.9.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe F. S. iz L. na seji senata dne 11. septembra 1997
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba zoper odločbo Sodišča združenega dela Republike Slovenije št. Sp-518/92 z dne 20.8.1992 v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela v Ljubljani št. S-1360/84 z dne 12.11.1991 se zavrže.
Obrazložitev
1. Pritožnik izpodbija v izreku navedeni odločbi, na podlagi katerih je dolžan vrniti R. I. škodo iz naslova ugotovljene odškodninske odgovornosti. Pritožnik meni, da se mu je s tako odločitvijo zgodila velika krivica in navaja, da sodišče ni upoštevalo niti enega dokaza v njegov prid. Prav tako naj bi mu sodilo dvakrat o isti stvari in to kljub temu, da najvišji organ v podjetju ni izglasoval njegove odškodninske odgovornosti.
Obrnil se je tudi že na Svet za varstvo človekovih pravic in na varuha človekovih pravic. Slednji ga je podučil, da je rok za ustavno pritožbo 60 dni po vročitvi drugostopne sodne odločbe.
Pritožnik pa navaja, da te odločbe ni prejel osebno (s povratnico), ampak jo je našel v raztresenem stanju na kljuki vrat stanovanja.
2. V obravnavani zadevi gre za sodni postopek, ki je bil pravnomočno končan pred uveljavitvijo Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 - v nadaljevanju:
ZDSS). Zato razen obnove postopka zoper izpodbijano pravnomočno sodbo ni bilo drugih dovoljenih pravnih sredstev, glede na naravo spora pa tudi ni bila dopustna izredna obnova ali izredna revizija (72. in 73. člen ZDSS). Procesna predpostavka za vložitev ustavne pritožbe po 51. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) je tako izpolnjena.
3. Ni pa izpolnjena procesna predpostavka iz 52. člena ZUstS - pravočasnost vloge. Ustavna pritožba se lahko vloži v 60 dneh od dneva vročitve posamičnega akta, zoper katerega je mogoča. Ker je bila ustavna pritožba uvedena šele z Ustavo, njeno obravnavanje pa je bilo mogoče šele s sprejemom ustreznega postopkovnega zakona, je ZUstS v 82. členu določil, da so pravočasne tudi ustavne pritožbe, vložene do njegove uveljavitve - torej do 2.4.1994.
4. Pritožnik je ustavno pritožbo vložil 28.5.1997. Njegovo sklicevanje, da izpodbijane drugostopne odločbe "formalnopravno" ni prejel, je neutemeljeno. Tudi sam v ustavni pritožbi namreč ne zanika, da jo je prejel, iz priložene vloge z dne 6.10.1992, naslovljene na Svet za varstvo človekovih pravic, pa izhaja, da jo je prejel že leta 1992. Za vročanje odločb nekdanjih sodišč združenega dela so veljala pravila Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki kot pravilno poznajo poleg osebne vročitve (144. člen ZPP) tudi nadomestno vročitev (141. in 144. člen ZPP). Poleg tega pa je morala biti pravnomočna odločba vročena tudi odvetniku, ki je bil pritožnikov pooblaščenec v sodnem postopku (138. člen ZPP). Nedvomno je pritožnik pravnomočno odločbo prejel že leta 1992, ne navaja pa ničesar, kar bi kazalo na nepravilno vročitev. Ustavno pritožbo bi lahko vložil do 2.4.1994 oziroma po sprejetem stališču Ustavnega sodišča najkasneje do izteka 60 dni od tega datuma.
5. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 1. alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: dr. Tone Jerovšek kot predsednik senata in sodnika mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm kot člana.
Predsednik senata:
dr. Tone Jerovšek