Up-166/95
Natisni
Opravilna št.:
Up-166/95
Datum odločitve:
18. 11. 1996
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:Up.166.95
Akt:
Ustavna pritožba zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve, št. 0001-4/4-S-04/2170-95 z dne 26.10.1995
Izrek:
Ustavna pritožba zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve se zavrže.
Evidenčni stavek:
Za vložitev ustavne pritožbe kot pravnega sredstva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin mora pritožnik izkazati pravni interes.
Geslo:
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Začasna odredba.
Pravna podlaga:
Zakon o upravnih sporih (ZUS), 39. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 6. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
7. 11. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18098
Up-166/95
22.11.1995
S K L E P
1. Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe Z. S. na seji senata dne 22.11.1995
s k l e n i l o :
1. Ustavna pritožba zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve št. 0001-4/4-S-04/2170-95 z dne 26.10.1995 se sprejme v obravnavo, kolikor gre za zadržanje izvrševanja izpodbijane odločbe.
2. Izvrševanje odločbe, navedene v 1. točki tega sklepa, se zadrži.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnica z ustavno pritožbo, vloženo dne 7.11.1995, izpodbija v izreku tega sklepa navedeno odločbo, s katero naj bi Ministrstvo za notranje zadeve iz registra političnih strank retroaktivno (z 28.4.1995) izbrisalo opozicijsko parlamentarno stranko Z. S. Pritožnica meni, da je s to odločbo kršena ustavna pravica do zbiranja in združevanja (42. člen Ustave). Navaja, da so Z. v skladu s 157. členom Ustave že vložili pritožbo zoper citirano odločbo na Vrhovno sodišče Republike Slovenije, vendar meni, da je v skladu s 6. alineo 160. člena Ustave upravičena sprožiti tudi postopek pred Ustavnim sodiščem.
B. - I.
2. Registrski organ v odločbi ugotavlja, da statut pritožnice ni v skladu z določbami 19. člena Zakona o političnih strankah (Uradni list RS, št. 62/94 - v nadaljevanju: ZPolS) zlasti: - z določbo 5. točke tega člena, ki določa, da mora statut stranke določiti način zagotavljanja enakih možnosti obeh spolov pri določanju kandidatk in kandidatov za volitve v Državni zbor in za predsednico oziroma predsednika republike ter kandidatke oziroma kandidate za volitve v organe lokalne skupnosti;
- z določbo 6. točke tega člena, ki določa, da mora statut stranke določiti postopek odločanja o prenehanju stranke;
- z določbo 7. točke tega člena, ki določa, da mora statut stranke določiti postopek in organ stranke, ki ureja premoženjskopravna razmerja (stranke) v primeru izbrisa stranke iz registra oziroma v primeru združitve ali razdružitve stranke;
- z določbo 8. točke tega člena, ki določa odgovornost za meterialno poslovanje.
Zato je registrski organ v skladu z drugim odstavkom 32. člena ZPolS ugotovil, da je politična stranka Z. S. z dnem 28.4.1995, torej z dnem, ko je iztekel 6-mesečni rok za uskladitev aktov z določbami Zakona, izbrisana iz registra političnih strank.
B. - II.
3. Po določbi prvega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva. Po drugem odstavku tega člena Ustavno sodišče lahko pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev izjemoma odloča o ustavni pritožbi, če je zatrjevana kršitev očitna in če bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice. ZUstS veže odločanje pred izčrpanjem pravnih sredstev torej na izčrpana redna pravna sredstva. Zato se v konkretnem primeru postavlja vprašanje, ali so z dokončnostjo odločbe in s tem v posebnem upravnem postopku izbrisom politične stranke iz registra, izčrpana vsa redna pravna sredstva. Postavlja se torej vprašanje, ali je glede na besedilo ZUstS upravni spor, ki ga sproži stranka zoper dokončen vendar še ne pravnomočen konkretni upravni akt, ki pa je izvršljiv, redno ali izredno pravno sredstvo.
4. Ker določba v nadaljevanju dovoljuje izjemno poprejšnje odločanje o ustavni pritožbi pod pogojem očitnosti zatrjevane kršitve in pod pogojem, "če bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice" - izvršljivost pa je praviloma vezana na pravnomočnost, se prav pri aktih, zoper katere še ni bil sprožen upravni spor, ki pa so kljub temu zaradi dokončnosti v upravnem postopku praviloma že izvršljivi, postavlja vprašanje, ali se določba drugega odstavka 51. člena ZUstS vendarle že lahko uporabi. S tega gledišča je tožba v upravnem sporu bliže pojmu izrednega kot rednega pravnega sredstva.
5. Določba drugega odstavka 51. člena ZUstS želi torej preprečiti primere, ko bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale nepopravljive posledice. Posamični akt postane praviloma izvršljiv z njegovo pravnomočnostjo. V upravnem postopku pa velja v večini primerov, da izvršljivost nastopi s samo dokončnostjo - torej ko akta ni več mogoče izpodbijati z rednim pravnim sredstvom (pritožbo). Glede na to Ustavno sodišče sodi, da je upravni spor v tem primeru dejansko bliže pojmu izrednega kot rednega pravnega sredstva. V konkretnem primeru to pomeni, da bo odločba z njeno dokončnostjo postala izvršljiva in postala veljavni pravni naslov za izbris stranke iz registra strank. Sam izbris pomeni za stranko njeno prenehanje, kar je gotovo nepopravljiva posledica: stranka izgubi svoje ime, premoženje oziroma sredstva stranke se na podlagi četrtega odstavka 33. člena ZPolS prenesejo na proračun, z izbrisom stranke iz registra strank, se njenim članom vsaj za določen čas omeji ustavna pravica do zbiranja in združevanja.
6. Ali so s tem izpolnjeni tudi materialni pogoji za odločanje Ustavnega sodišča po drugem odstavku 51. člena ZUstS, torej ali je zatrjevana kršitev očitna in ali bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice, pa je odvisno tudi od vprašanja, ali ima pritožnica na razpolago še kakšna druga učinkovita pravna sredstva, s katerimi bi lahko preprečila nastanek takih nepopravljivih posledic. Iz dopisa pritožnice z dne 16.11.1995 izhaja, da je pritožnica na podlagi 17. člena ZUS Ministrstvu za notranje zadeve predlagala, da izvršitev svoje odločbe odloži do končne odločitve v upravnem sporu. Na podlagi drugega odstavka 17. člena ZUS mora pristojni organ o vsaki zahtevi izdati odločbo najpozneje v treh dneh potem, ko jo dobi. Po razpoložljivih podatkih Ustavnega sodišča Ministrstvo do trenutka odločitve Ustavnega sodišča kljub poteku roka o predlogu pritožnice še ni odločilo.
7. Ker so bila v konkretnem primeru izčrpana vsa učinkovita pravna sredstva, s katerimi bi se lahko preprečila izvršitev dokončne odločbe Ministrstva za notranje zadeve in s tem nastanek nepopravljivih posledic, so po oceni Ustavnega sodišča podane procesne predpostavke za odločanje Ustavnega sodišča na podlagi drugega odstavka 51. člena ZUstS.
8. Ustavno sodišče je v 2. točki izreka tega sklepa zadržalo izvrševanje izpodbijane odločbe. Če je ustavna pritožba sprejeta, lahko Ustavno sodišče na podlagi 58. člena ZUstS zadrži izvršitev posamičnega akta, ki se z ustavno pritožbo spodbija, če bi z izvršitvijo lahko nastale težko popravljive posledica. Ker Ustavno sodišče v 5. točki obrazložitve tega sklepa ugotavlja, da bi lahko za pritožnico nastale z izvršitvijo take dokončne a nepravnomočne odločbe nepopravljive posledice, je logično podan tudi pogoj težko popravljivih posledic iz 58. člena ZUstS. Glede na to Ministrstvo za notranje zadeve do končne odločitve Ustavnega sodišča ne sme izvršiti izpodbijane odločbe, ne sme torej izvršiti izbrisa stranke Z. S. iz registra strank.
C.
9. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prvega odstavka 54. člena in 58. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm in sodnika mag. Matevž Krivic in dr. Tone Jerovšek.
Predsednik senata
dr. Lovro Šturm
Up-166/95
18.11.1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe Z. S. na seji senata dne 18. novembra 1996
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve, št. 0001-4/4-S-04/2170-95 z dne 26.10.1995 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnica je z ustavno pritožbo, vloženo dne 7.11.1995, izpodbijala v izreku tega sklepa navedeno odločbo, s katero naj bi Ministrstvo za notranje zadeve iz registra političnih strank retroaktivno (z 28.4.1995) izbrisalo politično stranko Z. S. S tako odločbo naj bi bila kršena ustavna pravica do zbiranja in združevanja, ki jo zagotavlja 42. člen Ustave. Pritožnica je v skladu s 157. členom Ustave vložila tožbo zoper citirano odločbo na Vrhovno sodišče Republike Slovenije, vendar je menila, da je v skladu s 6. alineo 160. člena Ustave upravičena sprožiti tudi postopek pred Ustavnim sodiščem.
2. Ustavno sodišče je s sklepom z dne 22.11.1995 zadržalo izvršitev izpodbijane odločbe. S tem je do končne odločitve Ustavnega sodišča zadržalo izvršitev izbrisa stranke Z. S. iz registra političnih strank.
3. Vrhovno sodišče je s sodbo št. U-1637/95 z dne 17.7.1996 ugodilo tožbi Z. S. in izpodbijano odločbo Ministrstva za notranje zadeve odpravilo. Odprava temelji na drugem odstavku 39. člena Zakona o upravnih sporih (ZUS), kar pomeni, da bo moralo Ministrstvo za notranje zadeve ravnati tako, kot je v sodbi zaukazano in izdati nov upravni akt. V novem postopku bo registrski organ vezan na pravno mnenje in postopkovne napotke Vrhovnega sodišča (39/2., 62. in 63. člen ZUS), pritožnik pa bo imel možnost uveljavljati varstvo svojih ustavnih pravic v novem postopku - vključno z možnostjo vložitve ustavne pritožbe.
4. Vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora izkazati pravni interes: kot verjetno mora izkazati, da bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči. Tudi za vložitev ustavne pritožbe kot pravnega sredstva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin mora torej pritožnik izkazati pravni interes. S sprejemom sodbe Vrhovnega sodišča pravovarstvena potreba (pravni interes) pritožnice za ustavno pritožbo (za nadaljevanje postopka z ustavno pritožbo) ni več podana. Tudi če bi Ustavno sodišče ugodilo ustavni pritožbi, razveljavilo izpodbijane odločbe in vrnilo zadevo v novo odločanje, se pravni položaj pritožnikov ne bi spremenil, zgolj ugotavljanje njene nezakonitosti pa bi bilo zato za pritožnico brez pomena.
5. Ker pravni interes pritožnice ne obstoji več, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zoper v izreku navedeno oločbo Ministrstva za notranje zadeve zavrglo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi 6. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Lovro Šturm in člana dr. Tone Jerovšek in mag. Matevž Krivic.
Predsednik senata:
dr. Lovro Šturm