Up-76/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-76/96
Datum odločitve:
9. 7. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.76.96
Akt:
Ustavna pritožba B. B. zoper predhodno poročilo Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu št. 215- 5/95-13 z dne 18. oktobra 1996
Izrek:
Ustavna pritožba B. B. zoper predhodno poročilo Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu se zavrže.
Evidenčni stavek:
Zoper izpodbijano predhodno poročilo Računskega sodišča ne more vložiti ustavna pritožba, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo. V tem konkretnem primeru sploh ni potrebno ugotavljati, ali so podane procesne predpostavke, pač pa je potrebno ugotoviti, da akti Računskega sodišča niso podvrženi izpodbijanju s sodnimi ali upravnimi pravnimi sredstvi, kakor tudi ne z ustavno pritožbo. Je pa možno izpodbijati odločitve in akte revidirane osebe, ki je s tem, ko je izvršila dokončno poročilo ali nalog Računskega sodišča, lahko kršila pravice posameznikov ali pravnih oseb, če se pokaže, da je izvršitev akta Računskega sodišča nezakonito posegla v ustavne pravice.
Geslo:
Nezmožnost ustavne pritožbe zoper poročilo oz. nalog računskega sodišča.

Upravni spor.

Računsko sodišče, izpodbojnost aktov.
Pravna podlaga:
Ustava, 157. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 6. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
25. 3. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18473
Up-76/96
9.7.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe B. B. iz L. na seji senata dne 9. julija 1997
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba B. B. zoper predhodno poročilo Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu št. 215- 5/95-13 z dne 18. oktobra 1996 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnik z ustavno pritožbo, vloženo dne 25. marca 1996 in dopolnjeno dne 26. marca 1996, izpodbija predhodno poročilo Računskega sodišča o inšpekcijskem pregledu izplačil poklicnim funkcionarjem občine Ljubljana Vič - Rudnik za leto 1994, št. 1215-5/95-13, ki je postalo dokončno. S tem poročilom je Računsko sodišče ugotovilo nezakonita izplačila nadomestil plače nekaterim funkcionarjem, med njimi tudi pritožniku. Računsko sodišče ugotavlja, da je upravičenost izplačil proračunskih sredstev za nadomestilo plače funkcionarjem ugotovljena samo za dva funkcionarja, za ostale funkcionarje, ki so se zaposlili s 1.januarja 1995, pa je izplačilo osebnega dohodka nezakonito, tudi za pritožnika. Pritožnik se je s 1. januarjem 1995 upokojil, zato je poročilo po njegovem mnenju v tem delu nepravilno in netočno, saj dejansko stanje ni pravilno ugotovljeno.
Računsko sodišče je svoje predhodno poročilo vročilo le občinam, ki so pravne naslednice bivše občine Ljubljana Vič - Rudnik, in dvema odgovornima osebama. Pritožnik tudi navaja, da je Računsko sodišče istega dne kot predhodno poročilo, to je 18. oktobra 1996, izdalo tudi sklep št. 1215/95-11, s katerim je bila pravnim naslednicam bivše občine Ljubljana Vič - Rudnik naložena odprava nezakonitih dejanj, ki se nanašajo na vzpostavitev terjatev v knjigovodstvu in na izterjavo izplačil. To pomeni, da je Računsko sodišče še pred dokončnostjo izpodbijanega predhodnega poročila s svojim sklepom že naložilo odpravo dejanj, čeprav rok za vložitev pripomb sploh še ni začel teči, saj poročilo ni bilo vročeno še nobeni stranki, pač pa le Mestni občini Ljubljana dne 19.oktobra 1995. Računsko sodišče je tudi ugotovilo, da se nobena od oseb in občin ni pritožila, oziroma ni vložila pripomb, zato je poročilo postalo dokončno z ugotovitvenim sklepom št. 1215-5/95-20 z dne 5. decembra 1995.
Pritožnik je šele iz nekaterih zelo odmevnih člankov v dnevnih časopisih izvedel, da je prejel "nezakonito izplačano nadomestilo", čeprav je ves čas od upokojitve menil, da je prejel odpravnino ob odhodu v pokoj, v skladu s predpisi.
Pritožniku pa predhodno poročilo nikoli ni bilo vročeno in s postopki Računskega sodišča ni bil seznanjen. Z njim se je šele na pisno zaprosilo seznanil v prostorih Računskega sodišča. Ker se poslovnik Računskega sodišča sklicuje na smiselno uporabo ZUP-a, je pritožnik vložil predlog za obnovo postopka. Iz posebnega dopisa Računskega sodišča, ki je bilo poslano vsem občinam bivše občine Ljubljana Vič - Rudnik, pa je bil seznanjen, da je pritožnikov predlog za obnovo postopka odstopilo pravnim naslednicam s pojasnilom, da fizična oseba, ki je prejela "nezakkonito plačilo", ni stranka v postopku, pač pa so stranke samo inšpicirane pravne osebe.
Pritožnik meni, da bi moral biti v postopku udeležen vsaj kot stranski intervenient in meni, da ima izkazan pravni interes, saj je predmet inšpiciranja tudi njegovo izplačilo. Pritožniku je torej prizadeta pravica udeležbe v postopku kot stranke, zato tudi ni imel možnosti zoper poročilo Računskega sodišča vložiti pritožbe ali dati pripomb. Tudi ne ve, ali bo Računsko sodišče odločilo o predlogu za obnovo in ali bo imel sploh možnost vložiti tožbo v upravnem sporu, glede na to, da Zakon o računskem sodišču določa, da zoper dokončno poročilo ni dovoljen upravni spor.
Pritožnik meni, da mu je kršena pravica do pritožbe oziroma drugega pravnega sredstva zoper predhodno poročilo Računskega sodišča.
B.
2. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo vloži ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
Ustavne določbe o pravni državi in o delitvi oblasti so temeljna ustavna načela in ne človekove pravice in temeljne svoboščine, zato morebitne kršitve teh načel ni mogoče samostojno uveljavljati z ustavno pritožbo.
3. Temeljno vprašanje v tej zadevi pa je, ali je ustavna pritožba zoper akte Računskega sodišča sploh dovoljena oziroma ali lahko akti Računskega sodišča neposredno povzročajo posledice, ki bi bile v nasprotju z ustavnimi pravicami in svoboščinami. Zakon o Računskem sodišču določa, da Računsko sodišče odloča v postopku nadzora in revidiranja na prvi in drugi stopnji (23. člen). Računsko sodišče izdajo naslednje akte:
- sklep o izvedbi nadzora,
- predhodno poročilo, poročilo in dokončno poročilo, - nalog za odpravo dejanj,
- predlog za razrešitev odgovorne osebe in računovodje.
4. Po določbi poslovnika Računskega sodišča se v postopku nadzora smiselno uporablja ZUP. To je edina navezna okoliščina, ki bi neposredno kazala, da gre za upravni akt. Vendar poročilo nima drugih potrebnih karakteristik oblastnega akta. Nima narave odločanja o pravici, obveznosti ali pravni koristi stranke.
Sodnica Etelka Korpič Horvat v svoji razpravi Pravna sredstva zoper akte, ki jih izdaja Računsko sodišče (Pravnik št. 4-5/97) pravi, "da ima dokončno poročilo značaj ugotovitvenega akta o tem, kako nadzorovane pravne osebe in civilne osebe poslujejo in ravnajo s sredstvi javnih financ. Poročilo vsebuje ugotovitve dejanskega stanja in navedbe napačne uporabe predpisov, če jih je nadzorovana oseba kršila. Ugotovljene nepravilnosti so izpostavljene v obrazložitvi mnenja. Samo mnenje pa ne vsebuje izreka kot odločba v upravnem postopku ali sodba v sodnem postopku. Mnenje v obrazložitvenem delu vsebuje le ugotovitve določenega stanja in ravnanja nadzorovane osebe, zato tudi ni izvršljivo."
5. Za vsa tri poročila v zakonu ni nobene določbe o tem, da bi jih inšpiciranec moral izvršiti tako, da bi z njimi uskladil npr. po mnenju Računskega sodišča nezakonita izplačila, in tudi ni določb, ki bi predpisale izvršbo, saj tudi ni predpisanega izvršilnega postopka, razen kolikor se poslovnik Računskega sodišča pri odločanju Računskega sodišča sklicuje na smiselno uporabo ZUP-a.
6. Posebno naravo kaže nalog za odpravo dejanj, ki ga izda Računsko sodišče, če so dejanja in ravnanja "nadzirane osebe" (izraz iz Zakona o Računskem sodišču - čeprav gre praviloma za državne organe, ki nimajo statusa pravne osebe) v nasprotju z zakoni in drugimi predpisi. Zoper nalog lahko revidirana oseba vloži ugovor, nalog pa mora revidirana oseba izvršiti v roku 15 dni. Če naloga ne izvrši, v zakonu ni predpisana in obvezna izvršitev, tako da je edina sankcija možen predlog Računskega sodišča revidirani osebi, da mora razrešiti dolžnosti odgovorne osebe in računovodjo, če je sodišče ugotovilo hujše nepravilnosti, škodo ali zlorabe. Vendar je tudi realizacija tega predloga odvisna od organa, ki odgovorno osebo postavlja ali jo razrešuje.
7. Poročilo ali nalog še ne vzpostavljata zakonitega stanja, kot ga terja Računsko sodišče. Za to je potrebno določeno ravnanje "nadzirane osebe" (npr. poračun preveč izplačanih dohodkov). Kaj nastopi v primeru, da revidirana oseba izvrši poročilo ali nalog in s tem svojim delavcem ali upravičencem do proračunskih sredstev poseže v njihove ustavne pravice - npr. pravico do plačila za opravljeno delo ? V tem primeru prizadeta oseba, v našem primeru ustavni pritožniki, ne morejo izpodbijati naloga Računskega sodišča, pač pa lahko uporabijo zakonita oziroma ustavna sredstva zoper ravnanje revidirane osebe, ki je z izvršitvijo poročila ali naloga Računskega sodišča povzročila po mnenju prizadetega nezakonito ali protiustavno ravnanje ali stanje za določenega posameznika. Taka prizadeta oseba mora torej vložiti ali tožbo( civilno ali upravno ali delovnopravno), ni pa izključena tudi možnost uporabe drugega odstavka 157. člena Ustave, če ne bi bilo nobenega drugega pravnega sredstva, vendar se lahko obe sredstvi, tako tožba kot upravni spor, uporabita zoper revidirano osebo, ne pa zoper Računsko sodišče, ki glede na naravo njegovega akta še ni moglo vzpostaviti nezakonitega ali protiustavnega stanja.
8. Glede na navedeno se zoper izpodbijano predhodno poročilo Računskega sodišča ne more vložiti ustavna pritožba, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo. V tem konkretnem primeru sploh ni potrebno ugotavljati, ali so podane procesne predpostavke, pač pa je potrebno ugotoviti, da akti Računskega sodišča niso podvrženi izpodbijanju s sodnimi ali upravnimi pravnimi sredstvi, kakor tudi ne z ustavno pritožbo. Je pa možno izpodbijati odločitve in akte revidirane osebe, ki je s tem, ko je izvršila dokončno poročilo ali nalog Računskega sodišča, lahko kršila pravice posameznikov ali pravnih oseb, če se pokaže, da je izvršitev akta Računskega sodišča nezakonito posegla v ustavne pravice.
C.
9. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi 6. člena v zvezi s 50. členom ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.
Predsednik senata:
dr. Tone Jerovšek