Up-58/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-58/96
Datum odločitve:
9. 7. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.58.96
Akt:
Ustavna pritožba V. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. U- 491/95 z dne 23.11.1995 v zvezi z odločbo Vlade št. 108-01/95 z dne 27.1.1995
Izrek:
Ustavna pritožba V. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča v zvezi z odločbo Vlade se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe v obravnavo, če z izpodbijanim aktom niso bile kršene zatrjevane človekove pravice in svoboščine.
Geslo:
Pravica do sodnega varstva.

Enako varstvo pravic.

Poslovodni organ - direktor, razrešitev in imenovanje, kršitev postopka.
Pravna podlaga:
Ustava, 160. čl.

Zakon o zavodih (ZZ), 32., 36., 39. čl.

Zakon o socialnem varstvu (ZSV), 56., 59. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
11. 3. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US18474
Up-58/96
9.7.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe V. B. iz S. g., ki jo zastopajo M. J., M. J. in V. J., odvetniki v L. na seji senata dne 9. julija 1997
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba V. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. U- 491/95 z dne 23.11.1995 v zvezi z odločbo Vlade št. 108-01/95 z dne 27.1.1995 se ne sprejme v obravnavo.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnica navaja, da je bil s sklepom Vlade z dne 2.9.1993 Materinski dom v Ljubljani preoblikovan v javni
socialnovarstveni zavod, katerega ustanovitelj je Republika Slovenija. Z odločbo Vlade z dne 22.11.1993 je bila pritožnica imenovana za vršilko direktorice Materinskega doma.
S sporno odločbo z dne 27.1.1995 pa je Vlada dala soglasje k razrešitvi pritožnice in soglasje k imenovanju nekoga drugega za vršilca dolžnosti direktorja. Pritožnica meni, da je na podlagi 11. člena Zakona o zavodih za imenovanje vršilca dolžnosti direktorja pristojen le ustanovitelj, Svet Materinskega doma pa bi v soglasju z Vlado lahko imenoval le dokončnega direktorja.
Zato naj bi o njeni razrešitvi lahko odločala le Vlada, ne pa svet Materinskega doma.
Vrhovno sodišče je s sklepom v upravnem sporu tožbo pritožnice zavrglo, ker izpodbijanega soglasja Vlade ni štelo za samostojen dokončen posamičen akt, zoper katerega bi bilo možno samostojno sodno varstvo, temveč naj bi bilo le sestavni del akta o razrešitvi in imenovanju vršilca dolžnosti direktorja.
Pritožnica meni, da so ji bile z izpodbijanim sklepom Vrhovnega sodišča in odločbo Vlade kršene njene ustavne pravice iz 22. in 23. člena Ustave, posledično pa tudi pravica do socialne varnosti.
B.
2. Ustavno sodišče odloča o ustavnih pritožbah zaradi kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin s posamičnimi akti (6. alinea prvega odstavka 160. člena Ustave). Ustavno pritožbo lahko vloži vsakdo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina (prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS).
3. Predmet postopka, v katerem naj bi bile pritožnici kršene zatrjevane ustavne pravice, ni bila njena razrešitev in imenovanje drugega za vršilca dolžnosti direktorja, zato se Ustavnemu sodišču z vprašanjem ustavnosti in zakonitosti tega postopka ni bilo potrebno ukvarjati. Pritožnica je s tožbo v upravnem sporu izpodbijala odločbo Vlade o soglasju k razrešitvi oziroma imenovanju, ki jo je Vlada sprejela na podlagi 32. člena Zakona o zavodih (Uradni list RS, št. 12/91 in 8/96 - v nadaljevanju: ZUstS) in 7. člena Ustanovitvenega akta javnega zavoda Materinski dom. Pravno pravilno in utemeljeno je stališče Vrhovnega sodišča, da tako soglasje ni samostojen dokončen posamičen akt, zoper katerega bi bilo možno samostojno sodno varstvo.
4. Po določbi 32. člena ZZ imenuje in razrešuje direktorja zavoda ustanovitelj, če ni z zakonom ali aktom o ustanovitvi za to pooblaščen svet zavoda. Kadar je za imenovanje in razrešitev direktorja javnega zavoda pooblaščen svet zavoda, daje soglasje k imenovanju in razrešitvi ustanovitelj, če z zakonom ni drugače določeno. V skladu z 59. členom Zakona o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 54/92 - v nadaljevanju: ZSV) in 1. členom sklepa o preoblikovanju je Materinski dom javni
socialnovarstveni zavod. Po določbi tretjega odstavka 56. člena ZSV imenuje direktorja socialnovarstvenega zavoda svet zavoda s soglasjem ustanovitelja. Ta zakonska določba je bila konkretizirana v drugem odstavku 7. člena sklepa o preoblikovanju Materinskega doma. Odločitev o imenovanju in razrešitvi direktorja javnega socialnovarstvenega zavoda Materinski dom je torej sestavljena iz dveh neločljivo povezanih odločitev: odločitve sveta Materinskega doma in soglasja Vlade.
Enak postopek oziroma pristojnosti veljajo tudi za imenovanje in razrešitev vršilca dolžnosti direktorja.
5. Po določbi 39. člena ZZ ima zoper sklep o razrešitvi prizadeti pravico zahtevati sodno varstvo, če meni, da je bil kršen za razrešitev določeni postopek in da je ta kršitev lahko bistveno vplivala na odločitev, kot tudi, če meni, da niso bili podani razlogi za razrešitev. V skladu z drugim odstavkom 39. člena v zvezi z drugim odstavkom 36. člena ZZ je za odločitev v takem sporu pristojno sodišče za delovne spore.
6. Glede na navedeno bi morala pritožnica ugovore, ki jih naslavlja na odločbo Vlade o soglasju za njeno razrešitev, uveljavljati v sodnem postopku zoper sklep o
razrešitvi. Gre predvsem za očitek o zatrjevani bistveni kršitvi postopka za razrešitev: odločanje nepristojnega organa. Ker je pritožnica očitno napačno uveljavljala sodno varstvo zoper akt, zoper katerega tako varstvo ni dopustno, Vrhovno sodišče z izpodbijanim sklepom o zavrženju tožbe ni kršilo pritožnici njene pravice do sodnega varstva in do enakega varstva pravic.
7. Ker z izpodbijanima aktoma očitno niso bile kršene zatrjevane človekove pravice in svoboščine pritožnice, senat ustavne pritožbe ni sprejel v obravnavo.
C.
8. Senat ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi 1. alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.
Predsednik senata:
dr. Tone Jerovšek