U-I-105/95
Natisni
Opravilna št.:
U-I-105/95
Datum odločitve:
10. 7. 1995
Objavljeno:
OdlUS IV, 70
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1995:U.I.105.95
Akt:
Zakon o izvajanju Dogovora o politiki plač in drugih prejemkov zaposlenih v gospodarstvu in Socialnega sporazuma za leto 1995 ter o najnižji in najvišji dejanski plači (Ur. list RS, št. 29/95) (ZIDPPNN), 4. odst. 3. čl. in 1. al. 15. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti četrtega odstavka 3. člena in prve alinee 15. člena Zakona o izvajanju Dogovora o politiki plač in drugih prejemkov zaposlenih v gospodarstvu in Socialnega sporazuma za leto 1995 ter o najnižji in najvišji dejanski plači se zavrže.
Evidenčni stavek:
Poklicno strokovno združenje - Združenje Manager kot pobudnik ne izkazuje lastnega interesa za vložitev pobude z navedbami, da izpodbijane določbe zakona posegajo v pravice, pravne interese in pravni položaj njegovih članov (poslovodnih delavcev), zato se mu skladno z načelnim stališčem, ki ga je Ustavno sodišče zavzelo ob reševanju zadeve št. U-I-131/94, pravni interes za vložitev pobude na prizna, čeprav je bil istemu pobudniku, pred sprejemom načelnega stališča, pravni interes v zadevi št. U-I-3/94 priznan.
Geslo:
Izkazani pravni interes pobudnika kot procesni pogoj za vložitev pobude pred Ustavnim sodiščem.
Politika plač v gospodarstvu.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24.in 25. čl.
Opomba:
V obrazložitvi sklepa se ustavno sodišče sklicuje na zadevi št. U-I-3/94 in št. U-I-131/94.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Združenje Manager, Ljubljana
Datum vloge:
14. 6. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17463
Dokument v PDF obliki:
U-I-105-95.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
U-I-105/95
10.7.1995
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Združenja Manager, Ljubljana, ki ga zastopa Emil Bukovac, odvetnik v Ljubljani, na seji dne 10.7.1995
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti četrtega odstavka 3. člena in prve alineje 15. člena Zakona o izvajanju Dogovora o politiki plač in drugih prejemkov zaposlenih v gospodarstvu in Socialnega sporazuma za leto 1995 ter o najnižji in najvišji dejanski plači (Uradni list RS, št. 29/95) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik izpodbija četrti odstavek 3. člena navedenega zakona, ki določa, da tudi plače poslovodnih delavcev in delavcev s posebnimi pooblastili, ki se določajo z individualnimi pogodbami o zaposlitvi, ne morejo biti višje od 700.000 tolarjev bruto in da se v ta znesek vštevajo tudi vsi mesečni prejemki oz. ustrezni mesečni deleži večmesečnih ali letnih prejemkov, ki po 16. členu Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 71/93 in 7/95) predstavljajo osnovo za davek od osebnih prejemkov. To naj bi pomenilo, da se vštejejo tudi vse raznovrstne bonitete. Člen 15 izpodbijanega zakona pa predvideva denarno kaznovanje za prekršek delodajalcev, če bi, kot je navedeno v prvi alinei tega člena, prekršili določbo o maksimiranju plač poslovodnih delavcev.
2. Pobudnik zatrjuje, da so izpodbijane določbe v nasprotju z Ustavo in to:
- s členom 14, ker naj bi bili poslovodni delavci diskriminirani, ker zanje velja posebno določilo posebnega zakona;
- s členom 15, ker naj bi bile pravice poslovodnih delavcev v nasprotju s to ustavno določbo omejene z določitvijo najvišjih možnih plač;
- s členom 49, ker naj bi bile pravice poslovodnih delavcev, izhajajoče tudi iz svobode dela, omejene z določitvijo najvišjih možnih plač;
- s členom 67, ker naj bi izpodbijani zakon veljal tako za družbe v zasebni lasti kot
v družbeni oziroma mešani lasti, izpodbijana določila zakona pa naj bi neposredno posegla v uživanje lastnine in v pravico prostega razpolaganja z lastnino, s tem ko se lastnikom podjetja onemogoča odločanje o tem, kakšnega poslovodnega delavca bo pridobilo, ker je limitirano s plačilom njegovega dela;
- s členom 74, ker naj bi v nasprotju s to ustavno določbo, po kateri je gospodarska pobuda svobodna in so prepovedana dejanja nelojalne konkurence in dejanja, ki v nasprotju z zakonom omejujejo konkurenco, izpodbijani določbi omejevali konkurenco, saj uvajata za poslovodne delavce instrument uravnilovke kot ukrep prejšnjega sistema in netržnega gospodarstva. Izpodbijani določbi naj bi tako izničevali podjetništvo, ki predpostavlja tudi svoboden trg kapitala in delovne sile.
Pobudnik opozarja tudi na drugačno ureditev po Zakonu o gospodarskih družbah (Uradni list RS, št. 30/93, 29/94 in 82/94), ki kot zakon, usmerjen v podjetništvo, ne pozna take omejitve plač direktorjev, omejitev je le ustrezno sorazmerje z nalogami direktorja in s finančnim stanjem družbe, sicer pa je določitev plače stvar pogodbe med direktorjem in družbo (sklicuje se na člen 253 citiranega zakona).
3. Pobudnik utemeljuje svoj pravni interes za vložitev pobude zgolj z navedbami, da je Združenje Manager strokovna stanovska organizacija vodilnih poslovodnih delavcev v Sloveniji, da ta določba neposredno posega v pravice, pravne interese in pravni položaj njegovih članov - poslovodnih delavcev, ter meni, da ima zato skladno s 24. členom Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) aktivno legitimacijo za vložitev pobude za začetek postopka za presojo ustavnosti.
B.
4. Po določbi 24. člena ZUstS lahko vsakdo da pisno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona, če izkaže svoj pravni interes. Pravni interes je po določbi drugega odstavka navedenega člena podan, če zakon, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj.
5. Ustavno sodišče sicer ni prezrlo, da je v zadevi št. U-I-3/94 Združenju Manager priznalo pravni interes za vložitev pobude, čeprav je tudi v tem primeru Združenje Manager svoj pravni interes izkazovalo s podobnimi navedbami, vendar pa je Ustavno sodišče kasneje, ob reševanju zadeve št. U-I-131/94, sklenilo, da ne bo več priznavalo pravnega interesa političnim strankam, društvom, zbornicam in drugim tovrstnim združenjem, kadar bodo vlagala pobude v imenu in zaradi interesov svojih članov. Pravni interes je tako podan le tedaj, ko je očitno, da gre za pobudnikov lastni, torej konkretni interes. Ker v obravnavanem primeru napadene določbe v ničemer neposredno ne posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj poklicnega strokovnega združenja - Združenja Manager (in se to tudi ne zatrjuje), pravni interes kot predpisani procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem ni izkazan in je bilo treba pobudo zavreči.
C.
6. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Lovro Šturm in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Tone Jerovšek