Up-55/95
Natisni
Opravilna št.:
Up-55/95
Datum odločitve:
22. 10. 1997
Objavljeno:
OdlUS VI, 204
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.55.95
Akt:
Ustavna pritožba B. M. zoper izbris iz registra prebivalstva Slovenije
Izrek:
Ustavna pritožba B. M. zoper izbris iz registra prebivalstva Slovenije se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je pritožnikovo ustavno pritožbo zoper izbris iz registra prebivalstva Slovenije štelo za ustavno pritožbo zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve o zavrnitvi pritožnikove prošnje za pridobitev slovenskega državljanstva, ker je bil izbris registra le posledica odločbe Ministrstva za notranje zadeve in je pomenil le ureditev novega dejanskega stanja, nastalega s spremembo pritožnikovega statusa.
Ker je pritožnik vložil ustavno pritožbo pred izčrpanjem pravnih sredstev zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Register prebivalstva, izbris iz registra.
Državljanstvo, pridobitev.
Pritrdilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o državljanstvu RS (ZDRS), 40. čl.
Zakon o tujcih (ZTuj), 81. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 2. al. 1. odst. 51. čl.
Opomba:
Po vsebini je navedena zadeva povezana z zadevo št. Up-190/96.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
17. 11. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18572
Dokument v PDF obliki:
Up-55-95.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
Up-55-95_LM.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
Up-55/95
22.10.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe B. M. iz L. na seji senata dne 22.10.1997
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba B. M. zoper izbris iz registra prebivalstva Slovenije se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnik v ustavni pritožbi, vloženi dne 13/4-1995, meni, da mu je bila kršena ustavna pravica do pritožbe. Navaja, da je imel v Republiki Sloveniji stalno prebivališče že od leta 1961 in da je pravočasno vložil prošnjo za sprejem v državljanstvo RS, ki pa je bila zavrnjena. Ob vročitvi negativne odločbe Ministrstva za notranje zadeve, je bil poučen, da mora v roku dveh mesecev urediti svoj status na Uradu za tujce. Ko je na omenjenem uradu vložil prošnjo za začasno bivanje v Sloveniji, so mu odvzeli osebno izkaznico, ga izbrisali iz evidence stalnega prebivalstva RS in mu izročili le potrdilo, da je vložil prošnjo za stalno bivanje. Pritožnik navaja, da iz odgovora Ministra za notranje zadeve, od katerega je zahteval v zvezi s tem pojasnilo, izhaja, da je izgubil pravico do stalnega bivanja na podlagi 3. člena Pravilnika o vodenju in vzdrževanju centralnega registra prebivalstva Slovenije. Meni, da mu pravice stalnega bivanja ni mogoče odvzeti na podlagi pravilnika, še manj pa brez odločbe, ter da je pristojni organ, ker ni izdal odločbe, kršil njegovo pravico do pritožbe, določeno v 25. členu Ustave. Ustavnemu sodišču zato predlaga, da odloči v smislu 1. odstavka 60. člena Zakona o Ustavnem sodišču in mu prizna pravico do stalnega bivanja v Republiki Sloveniji.
B.
2. Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št.15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Po prvem odstavku 51. člena ZUstS se lahko ustavna pritožba vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva.
3. Ustavno sodišče ugotavlja, da je Ministrstvo za notranje zadeve zavrnilo pritožnikovo zahtevo za pridobitev slovenskega državljanstva po 40. členu Zakona o državljanstvu Republike Slovenije, zato je po preteku dveh mesecev od dokončnosti negativne odločbe pritožnik na podlagi drugega odstavka 81. člena Zakona o tujcih postal tujec. Pristojni organ, ki ga je izbrisal iz evidence stalnega prebivalstva, je le uredil novo dejansko stanje, ki je nastalo s spremembo statusa pritožnika.
Napačno je zato razlogovanje pritožnika, da mu je bila kršena pravica do pritožbe. Pritožnik je v zvezi z negativno odločbo Ministrstva za notranje zadeve sprožil upravni spor pred Vrhovnim sodiščem Republike Slovenije, ki je s sodbo št. U 519/94 z dne 17.4.1996 pritožnikovo tožbo zavrnilo. Zoper navedeno sodbo je pritožnik tudi vložil ustavno pritožbo, ki se vodi pod opravilno številko Up-190/96. Ustavno sodišče bo obravnavalo navedeno ustavno pritožbo in meritorno odločilo o kršitvah ustavnih pravic, ki jih pritožnik zatrjuje v ustavni pritožbi.
4. Ker je bila ustavna pritožba vložena preuranjeno - še pred izčrpanjem vseh pravnih sredstev, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
C.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm. Sodnik Krivic je dal pritrdilno ločeno mnenje.
Predsednik senata
dr. Tone Jerovšek
Pritrdilno ločeno mnenje sodnika Krivica
Strinjam se z izrekom (ustavna pritožba se zavrže), vendar iz povsem drugega razloga, kot je naveden v 3. točki obrazložitve.
Prosto si izbrati (stalno) prebivališče je celo ustavna pravica (32. člen Ustave) - a tudi, če ne bi bila, je to gotovo vsaj poseben, zakonsko urejen status. O tem je torej gotovo treba odločati z upravno odločbo. Ni mogoče o statusu stalnega prebivališča odločati kar implicitno z odločbo o državljanstvu.
Državljanstvo in stalno prebivališče sta dva različna statusa, ki nista nujno povezana, saj imajo stalno prebivališče lahko tudi tujci, ne le državljani. Avtomatičen izbris iz registra stalnega prebivalstva zaradi nepridobitve novega državljanstva RS (oziroma zaradi prenehanja državljanstva prejšnje skupne države) je pravna posledica, ki bi bila najbrž ustavno nedopustna (kot avtomatična, brez odločbe in brez zakonskih kriterijev) celo v primeru, če bi bila določena v zakonu - v našem primeru pa se tovrstna upravna praksa lahko opira zgolj na neki pravilnik. Ker v obravnavanem primeru odločba o uresničevanju ustavne pravice prosto si izbrati (stalno) prebivališče (ali vsaj o odvzetju doslej priznanega stalnega prebivališča) sploh ni bila izdana, jo ima po mojem mnenju prizadeti še vedno pravico zahtevati - in potem v primeru negativne odločbe ali molka upravnega organa izčrpati vso pravno pot, vključno z ustavno pritožbo na koncu te pravne poti (ali celo vzporedno s tožbo v upravnem sporu pod pogoji iz drugega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču).
Matevž Krivic