Up-149/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-149/96
Datum odločitve:
19. 6. 1996
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:Up.149.96
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. Kp 71/96 z dne 3.4.1996 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru št. K 470/95 z dne 23.11.1995
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru se zavrže.
Evidenčni stavek:
Očitek, da je sodišče oprlo sodbo na protipravno pridobljene dokaze, bi pritožnik lahko uveljavljal tudi v zahtevi za varstvo zakonitosti (prvi odstavek 420. člena v zvezi z 8. točko prvega odstavka 371. člena Zakona o kazenskem postopku). Ker pritožnik ni izkazal, da je sodišče odločilo o tem pravnem sredstvu, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o kazenskem postopku (ZKP), 371., 420. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
28. 5. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17925
Up-149/96
19. junij 1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi S.V. iz M., ki ga zastopa S.P. P., odvetnica v K. na seji senata dne 19. junija 1996
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. Kp 71/96 z dne 3.4.1996 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru št. K 470/95 z dne 23.11.1995 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. S sodbo Okrožnega sodišča v Kopru, navedeno v izreku tega sklepa, je bil pritožnik spoznan za krivega kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa z mamili po prvem odstavku 196. člena Kazenskega zakonika Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 63/94). S sodbo Višjega sodišča v Kopru je bila pritožba zoper prvostopno sodbo zavrnjena kot neutemeljena. Pritožnik zatrjuje kršitev 2. (pravna država), 29. (pravna jamstva v kazenskem postopku), 35. (varstvo pravic zasebnosti in osebnostnih pravic) in 37. člena Ustave (varstvo tajnosti pisem in drugih občil). Dokaz, na katerega je sodišče oprlo sodbo, naj bi bil pridobljen v nasprotju z Ustavo in Zakonom o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 63/94 - v nadaljevanju: ZKP). Predlaga razveljavitev izpodbijanih sodnih odločb in meritorno odločitev v zadevi.
2. Po prvem odstavku 51. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva. Ena izmed skupin razlogov, iz katerih je zoper pravnomočno sodno odločbo in zoper postopek, ki je tekel pred tako pravnomočno odločbo, mogoče vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti, so tudi bistvene kršitve določb kazenskega postopka iz prvega odstavka 371. člena tega zakona (prvi odstavek 420. člena ZKP). Po 8. točki prvega odstavka 371. člena ZKP gre za bistveno kršitev določb kazenskega postopka, če se sodba opira na dokaz, ki je bil pridobljen s kršitvijo z ustavo določenih človekovih pravic in temeljnih svoboščin ali na dokaz, na katerega se po določbah tega zakona sodba ne more opirati, ali na dokaz, ki je bil pridobljen na podlagi takega nedovoljenega dokaza. Ustavna pritožba odpira vprašanje dopustnosti uporabe dokaza, pridobljenega na podlagi odredbe o prisluškovanju tretji osebi (glej Zupančič in drugi, Ustavno kazensko procesno pravo, Atlantis Publishing, Ljubljana, 1996, str. 318 in nasl.). Razlog, ki ga uveljavlja v ustavni pritožbi, bi pritožnik torej lahko uveljavljal tudi v zahtevi za varstvo zakonitosti.
3. Pritožnik je bil pozvan, naj izkaže, da je v zadevi izčrpal vsa pravna sredstva. Odgovoril je, da iz razlogov, iz katerih je vložena ustavna pritožba, ne more vložiti izrednih pravnih sredstev. Iz navedenega v drugi točki obrazložitve izhaja, da pritožnikovo stališče ni pravilno. Ker pritožnik še ni izčrpal vseh pravnih sredstev, ki mu jih daje na razpolago ZKP, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
4. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Boštjan M. Zupančič in sodnika dr. Peter Jambrek in dr. Janez Šinkovec.
Predsednik senata
dr. Boštjan M. Zupančič