Up-348/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-348/97
Datum odločitve:
8. 12. 1997
Objavljeno:
OdlUS VI, 199
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.348.97
Akt:
Sklep Vrhovnega sodišča št. II Uv 36/97-4 z dne 2.12.1997
Izrek:
Sklep Vrhovnega sodišča se odpravi in se zadeva vrne v novo odločanje Vrhovnemu sodišču.
Evidenčni stavek:
V volilnem postopku veljajo zaradi narave stvari posebne določbe o štetju rokov, po katerih se roki iztečejo tudi ob državnih praznikih, nedeljah in drugih dela prostih dnevih, vloge pa se vlagajo neposredno pri pristojnih organih (4. člen Zakona o volitvah v Državni zbor). Ta ureditev zahteva, da državni organi, ki odločajo o pravicah v volilnem postopku, zagotovijo nemoteno poslovanje tudi ob takšnih dela prostih dneh. Če sodišče v primeru iz prejšnje točke stranki odreče sodno varstvo zaradi zamude roka, namesto da bi v tem primeru njeno vlogo obravnavalo enako kakor obravnava vloge drugih strank, pri katerih se je rok za vložitev iztekel na dan, ko državni organ ni delal, krši njeno pravico do enakega varstva pravic (22. člen Ustave).
Ker sodišče na dan, ko se je v volilnem postopku iztekel rok za vložitev pritožbe zoper odločbo občinske volilne komisije, ni delalo, vlogo, ki je prispela k sodišču prvi naslednji dan, pa je zavrglo kot prepozno, je s sklepom, pri katerem ni upoštevalo tega, da je zamudo stranke povzročilo z lastnim ravnanjem, kršilo pritožničino pravico iz 22. člena Ustave.
Geslo:
Lokalne volitve, štetje rokov v volilnem postopku.
Pritožba, pravočasnost pritožbe.
Enako varstvo pravic.
Volilna pravica.
Volitve, zavrnitev kandidature, pritožba.
Pravna podlaga:
Ustava, 22., 43. čl.
Zakon o lokalnih volitvah (ZLV), 4., 96., 97., 102. čl.
Zakon o volitvah v državni zbor (ZVDZ), 4. čl.
Zakon o upravnih sporih (ZUS), 60. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. odst. 59. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
4. 12. 1997
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
razveljavitev ali odprava
Dokument:
US18608
Dokument v PDF obliki:
Up-348-97.pdf
129 KB
Prenesite datoteko
Up-348/97
8.12.1997
O D L O Č B A
Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi KPS, L., ki jo zastopa A. Ž., odvetnik v L. na seji dne 8. decembra 1997
o d l o č i l o:
Sklep Vrhovnega sodišča št. II Uv 36/97-4 z dne 2.12.1997 se odpravi in se zadeva vrne v novo odločanje Vrhovnemu sodišču.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnica je dne 4.12.1997 vložila ustavno pritožbo zoper sklep Vrhovnega sodišča, s katerim je bila zavržena njena pritožba zoper odločbo Mestne volilne komisije št. MVK-69/97-MR z dne 27.11.1997. Pritožnica zatrjuje kršitev varstva volilne pravice in kršitev volilne pravice iz 43. člena Ustave.
Pritožnica navaja, da je dne 29.11.1997 ob 10. uri hotel njen zastopnik vložiti pritožbo pri Vrhovnem sodišču, vendar ga je varnostnik obvestil, da Vrhovno sodišče ne dela, sam pa da ni pristojen prevzeti vloge. Zato je pritožnica vlogo istega dne oddala priporočeno po pošti. Meni, da je sodišče napačno razlagalo določbo 4. člena Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 44/92 - v nadaljevanju: ZVDZ) in bi moralo v skladu z določbo 102. člena Zakona o lokalnih volitvah (Uradni list RS, št. 72/93, 7/94, 33/94 in 70/95 - v nadaljevanju: ZLV) uporabljati procesne roke po določbah Zakona o splošnem upravnem postopku, po katerih je vloga pravočasno vložena tudi takrat, ko je v roku oddana priporočeno po pošti. Pritožnica predlaga, da Ustavno sodišče izpodbijani sklep razveljavi, podrejeno pa, da samo odloči o pritožbi pritožnice zoper odločbo Mestne volilne komisije.
2. Vrhovno sodišče je v izpodbijanem sklepu svojo odločitev utemeljilo s tem, da ZLV glede štetja rokov nima posebnih določb in je bilo treba glede na določbo 4. člena ZLV smiselno uporabiti določbe ZVDZ. Člen 4 ZVDZ pa določa, da roki tečejo ne glede na nedelje, praznike in druge dela proste dneve ter da se vloge, ki so vezane na rok, vlagajo neposredno pri pristojnih organih. Rok za vložitev pritožbe se je iztekel 29.11.1997 ob 13.45 uri. Ker je bila pritožba oddana na pošto, jo je sodišče prejelo šele 1.12.1997 ob 9.20 uri, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da je prepozna.
3. Senat Ustavnega sodišča je ustavno pritožbo sprejel v obravnavo na seji dne 5.12.1997. Ustavna pritožba je bila na podlagi 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/95 - v nadaljevanju: ZUstS) poslana Vrhovnemu sodišču.
Vrhovno sodišče v odgovoru pojasnjuje, da v običajnem delovnem tednu sodišče, pristojno za upravne spore, ne posluje ob sobotah in nedeljah, v času volitev pa ima uvedeno dežurstvo in je vratarsko-varnostna služba na sodišču pooblaščena za prevzem pošiljk. Odgovoru je Vrhovno sodišče priložilo dopis Vrhovnega sodišča št. Su 70/97 - 91 z dne 3.11.1997, iz katerega je razvidno, da je Vrhovno sodišče dalo posebno pooblastilo varnostniku za sprejem vlog glede predsedniških volitev.
Priložilo pa je tudi izjave varnostnikov, ki so dne 29.11.1997 opravljali delo. Varnostnik, ki je opravljal delo v dopoldanskem času, navaja, da je prejel in podpisal pritožbo, ki jo je prinesel uslužbenec zaporov, ne spominja pa se, da bi "kdorkoli dostavil katerokoli drugo pošto, za katero bi kot varnostnik bil pristojen, da jo prevzamem".
B.
4. Po določbi 97. člena ZLV lahko zoper odločbo občinske volilne komisije, s katero se zavrne kandidatura, vsak kandidat ali predstavnik kandidature vloži pritožbo na sodišče, pristojno za upravne spore, v 48 urah po prejemu odločbe. Sodišče mora odločiti o pritožbi najpozneje v 48 urah po prejemu pritožbe. Po določbi 102. člena ZLV odloča sodišče v senatu treh sodnikov ob primerni uporabi določb Zakona o upravnih sporih.
5. Pravico voliti (aktivna volilna pravica) in pravico biti voljen (pasivna volilna pravica) zagotavlja drugi odstavek 43. člena Ustave kot človekovi pravici. Volilna pravica je posebna pravica, ki jo je po naravi stvari mogoče uresničevati samo v posebej določenem postopku - v volilnem postopku. Ta pa se po svoji naravi odvija v praviloma kratkih rokih. Zato na podlagi zakonskih določb v volilnem postopku veljajo nekatere izjemne ureditve, ki se razlikujejo od splošno uveljavljenih pravil v pravnih postopkih, v katerih se lahko uveljavlja varstvo pravice. Po določbi 4. člena ZLV se glede vprašanj, ki s tem zakonom niso posebej urejena, smiselno uporabljajo določbe ZVDZ. Vrhovno sodišče, ki na podlagi 97. člena ZLV odloča o pritožbi zoper odločbo občinske volilne komisije, mora torej odločati na podlagi določb ZLV oziroma, če ta zakon posameznih vprašanj ne ureja, po določbah ZVDZ ter po določbah Zakona o upravnem sporu - in ne Zakona o splošnem upravnem postopku, kakor napačno meni pritožnica (drugi odstavek 102. člena ZLV). ZVDZ ima prav zaradi narave volilnega postopka posebni določbi o rokih. V prvem odstavku 4. člena je določeno, da roki po tem zakonu tečejo ne glede na nedelje, državne praznike in druge dela proste dneve.
To pa pomeni, da roki tečejo in se iztečejo tudi v primeru, ko zadnji dan ali ura roka pade na dela prost dan. Po drugem odstavku 4. člena ZVDZ pa se vloge, ki so po tem zakonu vezane na roke, vlagajo neposredno pri pristojnih organih.
6. Navedene določbe ZVDZ veljajo tudi za Vrhovno sodišče, kadar odloča o pritožbi na podlagi 96. člena ZLV, o kateri mora odločiti v 48 urah od njenega prejema. Izvajanje določbe 4. člena ZVDZ zahteva, da sodišče zagotovi svoje delo tudi ob nedeljah, državnih praznikih in drugih dela prostih dnevih, če se na ta dan izteče rok za vložitev pritožbe na podlagi določbe 96. člena ZLV. Pritožnica zatrjuje, da je bila z izpodbijano odločbo kršena volilna pravica iz drugega odstavka 43. člena Ustave. Z odločitvijo Vrhovnega sodišča ni mogla biti kršena volilna pravica, ker sodišče o njej niti odločalo ni. Zato so glede te kršitve pritožničine navedbe neutemeljene. Hkrati pa pritožnica zatrjuje, da ji je bilo "kršeno varstvo volilne pravice", ki ji ga daje 97. člen ZLV. To pritožničino zatrjevanje je Ustavno sodišče opredelilo kot zatrjevanje kršitve pravice iz 22. člena Ustave. Ta določa, da je vsakomur zagotovljeno enako varstvo njegovih pravic v postopku pred sodiščem in pred drugimi državnimi organi, organi lokalnih skupnosti in nosilci javnih pooblastil, ki odločajo o njegovih pravicah, dolžnostih ali pravnih interesih.
7. Nesporno je, da je bila pritožnici odločba Mestne volilne komisije o zavrnitvi kandidature vročena v četrtek, 27.11.1997, ob 13. 45 uri. Rok za vložitev pritožbe po 97. členu ZLV se je torej iztekel v soboto, 29.11. 1997, ob 13. 45 uri. Pritožnica zatrjuje, da je to soboto ob 10. uri hotela oddati pritožbo na Vrhovnem sodišču, ki tega dne ni delalo. Vrhovno sodišče pa v svojem odgovoru zatrjuje, da ima ob času volitev vzpostavljeno dežurstvo in da je vratarsko-varnostna služba pooblaščena za sprejem pošiljk. Iz prilog odgovora je mogoče razbrati, da je bilo takšno pooblastilo dejansko dano v času predsedniških volitev. To pooblastilo pa se izrecno nanaša le na sodno varstvo glede predsedniških kandidatur in ni takšno, da bi na njegovi podlagi lahko sklepali, da so imeli varnostniki tudi pooblastilo za prevzem vlog, kakršna je bila pritožničina. Tudi varnostnik, ki je bil v dopoldanskem času tistega dne, ko se je iztekel pritožbeni rok, na delu, se je v svoji izjavi izrecno omejil na vloge, ki bi jih bil kot varnostnik "pristojen" sprejeti. Za sprejem vloge, naslovljene na Vrhovno sodišče, torej dne 29.11.1997 ni bil pooblaščen, kajti pooblastilo, dano za predsedniške volitve, se ne more nanašati tudi na lokalne volitve za ljubljanskega župana. Zato je treba na podlagi navedenega vendarle skleniti, da je dne 29.11.1997 očitno nastal enak pravni položaj, kakor obstaja v primeru, ko Vrhovno sodišče ne dela.
8. Iz tega izhaja, da pritožnica vloge ni mogla oddati neposredno pri organu, ki je pristojen o njej odločiti, kakor to določa drugi odstavek 4. člena ZVDZ. Pritožnica je sicer napačno sklepala, da lahko vlogo zaradi tega odda tudi priporočeno po pošti. V skladu z ZVDZ bi ravnala, če bi vztrajala pri sprejemu vloge in v primeru ponovne zavrnitve vlogo oddala v ponedeljek, 1.12.1997, neposredno pri Vrhovnem sodišču. Vendar pa ni namen določbe, po kateri se vloge, ki so vezane na roke, vlagajo neposredno pri pristojnem organu, v tem, da pristojni organ ne bi smel kot pravočasnih obravnavati vlog, oddanih po pošti, ki prispejo do izteka roka k organu. Njen namen je derogirati tiste določbe Zakona o pravdnem postopku, ki se na podlagi 60. člena Zakona o upravnih sporih (Uradni list SFRJ, št. 4/77) uporabljajo v tem postopku, po katerih bi se lahko kot pravočasna štela tudi vloga, ki je bila sicer pravočasno oddana priporočeno na pošto, k organu pa je prispela po izteku zakonsko določenega roka. Zato kljub temu, da je bila vloga poslana po pošti, ni mogoče spregledati tega, da Vrhovno sodišče tisti dan, ko se je iztekel 48-urni rok za vložitev pritožbe, ni delalo.
9. Če državni organ ni v skladu z določbo prvega odstavka 4. člena ZVDZ omogočil, da bi pritožnica lahko pravočasno in pri pristojnem organu vložila pritožbo, potem mora pritožničino vlogo obravnavati enako, kakor bi obravnaval vloge drugih strank, pri katerih se je rok za njihovo vložitev iztekel na dan, ko državni organ ni delal. Treba je v tem primeru šteti, da se rok dejansko ni iztekel tistega dne, ko državni organ ni delal, ampak se je iztekel prvi naslednji dan ob isti uri, ko je državni organ delal. Pritožnica se je znašla v zamudi, vendar ne po svoji krivdi, ampak po krivdi državnega organa, ki mora odločiti o njeni pritožbi.
10. Pritožnici je bila z opustitvijo Vrhovnega sodišča kršena njena pravica iz 22. člena Ustave, kajti na enak način, kakor je Vrhovno sodišče zagotovilo strankam, da so v skladu z določbo 4. člena ZVDZ lahko pravočasno vložile pritožbe pri predsedniških volitvah, bi moralo zagotoviti sprejem pritožb tudi v primeru lokalnih volitev. V posledici te opustitve je sodišče izdalo izpodbijani akt, ki sicer sam po sebi ne bi predstavljal kršitve zatrjevane človekove pravice, če ne bi bil posledica navedene opustitve. Zato je bilo treba izpodbijani sklep odpraviti in vrniti zadevo Vrhovnemu sodišču v novo odločanje. Vrhovno sodišče bo moralo glede na navedeno šteti pritožničino pritožbo kot pravočasno in o njej odločiti.
C.
11. Ustavno sodišče je to odločbo sprejelo na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm in sodniki dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, Franc Testen in dr. Boštjan M. Zupančič. Odločbo je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
dr. Lovro Šturm