Up-49/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-49/96
Datum odločitve:
23. 4. 1996
Objavljeno:
OdlUS V, 77
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:Up.49.96
Akt:
Ustavna pritožba družbe A., d.d. K. zoper sodbo Vrhovnega sodišča RS opr,. št. III Ips 14/95 z dne 2.12.1995
Izrek:
Ustavna pritožba družbe A., d.d. K. zoper sodbo Vrhovnega sodišča RS se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ni še ena stopnja rednega sodstva, da bi presojalo, ali je v pravnomočni sodni odločbi materialno pravo pravilno uprabljeno; odločbo lahko preizkusi le glede zatrjevane kršitve človekove pravice ali temeljne svoboščine. Dejstvo, da se je premoženjski spor končal v breme pritožnikovega premoženja, še ne pomeni kršitve pravice do zasebne lastnine. Očitno neutemeljene ustavne pritožbe Ustavno sodišče ne sprejme.
Geslo:
Meje pristojnosti ustavnega sodišča v postopku o ustavni pritožbi (razmerje do rednega sodstva).
Pravica do zasebne lastnine.
Revizija.
Civilna pravda - prodajna pogodba (zamuda pri plačilu).
Legitimacija stranke v pravdi.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
26. 2. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US17842
Dokument v PDF obliki:
Up-49-96.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
Up-49/96
23. april 1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe družbe A., d.d. K., ki jo zastopa J.L., odvetnica v K. na seji senata dne 23.4.1996
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba družbe A., d.d. K. zoper sodbo Vrhovnega sodišča RS opr,. št. III Ips 14/95 z dne 2.12.1995 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Ustavni pritožnik izpodbija sodbo, s katero ga je Vrhovno sodišče v revizijskem postopku, ko je po uradni dolžnosti preizkušalo, ali je v prvostopnih sodbah materialno pravo pravilno uporabljeno, spoznalo za pasivno legitimiranega v pravdni zadevi in zato ugodilo tožbenemu zahtevku zoper njega.
2. Ustavna pritožba zatrjuje predvsem, da je Vrhovno sodišče izrabilo svoje pristojnosti iz Zakona o pravdnem postopku za to, da je razsodilo v škodo finančno močnejšega, s tem pa da je pritožniku kršilo pravico do enakosti (14. člen Ustave) glede na osebne okoliščine, v tem primeru na razliko v finančni moči strank; sodba da greši tudi zoper načela pravne države (2. člen Ustave) in zoper ustavno pravico do zasebne lastnine (33. člen Ustave).
3. Ustavni pritožnik predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijano sodbo razveljavi in vrne zadevo v novo sojenje Vrhovnemu sodišču, do svoje odločitve pa zadrži izvršitev izpodbijane sodbe.
B.
4. Ustavno sodišče ni še ena stopnja rednega sodnega postopka, da bi presojalo, ali je sodišče v pravnomočni - v obravnavanem primeru revizijski - sodbi prav uprabilo materialno pravo; sodbo lahko preizkusi le s stališča zatrjevane kršitve človekove pravice ali temeljne svoboščine.
5. Trditev, da je sodišče z izpodbijano sodbo zagrešilo diskriminacijo, ker da je ugodilo zahtevku zoper ustavnega pritožnika zato, ker je le-ta finančno močnejši, ne pa zato, da bi bilo materialno pravo pravilno uporabljeno, je očitno neutemeljena. Očitno neutemeljen je tudi pavšalni očitek o kršitvi načel pravne države in o kršitvi pravice do lastnine; dejstvo, da se je pravda končala v breme pritožnikovega premoženja, še nikakor ne pomeni kršitve te ustavne pravice.
6. Kadar očitno ne gre za zatrjevano kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin s posameznim aktom, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme. Prav to se je izkazalo v obravnavanem primeru.
C.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 1. alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v senatu v sestavi: predsednik mag. Janez Snoj in člana Franc Testen in dr. Lojze Ude.
Predsednik senata
mag. Janez Snoj