Up-159/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-159/97
Datum odločitve:
11. 9. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.159.97
Akt:
Ustavna pritožba V. C. zoper poročilo drugostopenjskega senata Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu izplačil funkcionarjem Občine Slovenske Konjice za leto 1995 št. 1215-2/96-18 z dne 6.3.1997
Izrek:
Ustavna pritožba V. C. zoper poročilo drugostopenjskega senata Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu izplačil funkcionarjem Občine Slovenske Konjice za leto 1995 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je zavrglo ustavno pritožbo zoper akt Računskega sodišča, ker akti Računskega sodišča sami neposredno ne povzročajo posledice, ki bi bile v nasprotju z ustavnimi pravicami in svoboščinami.
Geslo:
Nezmožnost ustavne pritožbe zoper poročilo oz. nalog računskega sodišča.

Upravni spor.

Računsko sodišče, izpodbojnost aktov.
Pravna podlaga:
Ustava, 157. čl.

Zakon o računskem sodišču (ZRacS), 23. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 6., 50. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. Up-76/96 in št. Up-202/97 oba z dne 9. 7. 1997.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
21. 5. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18495
Up-159/97
11.9.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe V. C. iz S. K. na seji senata dne 11. septembra 1997
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba V. C. zoper poročilo drugostopenjskega senata Računskega sodišča Republike Slovenije o inšpekcijskem pregledu izplačil funkcionarjem Občine Slovenske Konjice za leto 1995 št. 1215-2/96-18 z dne 6.3.1997 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnik z ustavno pritožbo, vloženo dne 20. maja 1997, izpodbija poročilo drugostopenjskega senata Računskega sodišča o inšpekcijskem pregledu izplačil poklicnim funkcionarjem Občine Slovenske Konjice za leto 1995, št. 1215-2/96-18 z dne 6.3.1997. Pritožnik v vlogi pojasnjuje, da je od leta 1992 odvetnik, s 1.1.1995 pa je bil izvoljen tudi v podžupansko funkcijo Občine Slovenske Konjice, ki jo opravlja nepoklicno. Pritožnik je kot odvetnik sklenil z Občino Slovenske Konjice pogodbo o izvajanju pravne pomoči, ki ureja odplačni prevzem pooblastilnega razmerja pritožnika kot odvetnika v odnosu do mandata Občine Slovenske Konjice. Slednjo je torej pritožnik kot odvetnik odplačano pravno zastopal pred sodnimi in drugimi državnimi organi in ji pravno svetoval.
2. Računsko sodišče Republike Slovenije, ki je pri Občini Slovenske Konjice opravilo inšpekcijski pregled izplačil funkcionarjem, naj bi z izpodbijanimi dokončnim poročilom, ki je bilo pritožniku vročeno s strani občine šele, ko je iz časopisov izvedel, da je bilo o zadevi že dokončno odločeno, odločilo v nasprotju s pritožnikovimi interesi in pravicami.
Računsko sodišče naj bi zmotno menilo, da zastopanje občine v primeru, ko je njen odvetnik podžupan, ni zakonito, ker pomeni kršitev določbe 43. člena Zakona o lokalni samoupravi. Računsko sodišče naj bi z izpodbijanim poročilom po pritožnikovem mnenju brez pravne podlage, zmotno in nezakonito izreklo mnenje s pridržkom, ker naj bi Občina Slovenske Konjice v letu 1995 ravnala s proračunskimi sredstvi nezakonito, ko je podžupanu izplačal 432.800,00 SIT za izvajanje pravne pomoči in ni upoštevala nezdružljivosti funkcije podžupana z delom v občinski upravi, za kar naj bi bila odgovorna podžupan in župan, saj je nezakonito izplačilo bilo opravljeno na osnovi njunih odredb kot odgovornih za zakonito ravnanje s proračunskimi sredstvi. Poleg tega je Računsko sodišče v izpodbijanem dokončnem poročilu naložilo Občini Slovenske Konjice, da je dolžna prekiniti s podžupanom (pritožnikom) sodelovanje, ki se nanaša na izvajanje pravne pomoči po sklenjeni pogodbi.
3. Računsko sodišče naj bi po pritožnikovem mnenju napačno interpretiralo določbo 43. člena Zakona o lokalni samoupravi, ker z delom v občinski upravi enači odvetniško dejavnost.
Odločitev Računskega sodišča naj bi tako temeljila na napačni uporabi materialnega prava, kar naj bi pritožniku povzročilo tudi kršitev človekovih pravic in svoboščin. Šlo naj bi za kršitev členov 14. (enakost pred zakonom), 15. (uresničevanje in omejevanje pravic), 49. (svoboda dela) ter 34. (pravica od osebnega dostojanstva in varnosti), zatrjevane kršitve pa pritožnik tudi utemeljuje. Odločitev Računskega sodišča naj bi bila tudi v nasprotju z 87. členom (zakonska pristojnost Državnega zbora) in 150. členom (Računsko sodišče) Ustave ter tako v nasprotju s temeljnim ustavnim načelom delitve oblasti na sodno, izvršilno in zakonodajno, ker slednji dve enači.
Pritožnik zato predlaga razveljavitev dela izpodbijanega poročila, ki ga zadeva, kot tudi zadržanje izvrševanja v delu, ko se nalaga Občini dolžnost prekinitve sodelovanja s podžupanom, ki se nanaša na izvajanje pravne pomoči, do končne odločitve Ustavnega sodišča.
B.
4. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo vloži ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
Ustavne določbe o pravni državi in o delitvi oblasti so temeljna ustavna načela in ne človekove pravice in temeljne svoboščine, zato morebitne kršitve teh načel ni mogoče samostojno uveljavljati z ustavno pritožbo.
5. Temeljno vprašanje v tej zadevi je, ali je ustavna pritožba zoper akte Računskega sodišča sploh dovoljena oziroma ali lahko akti Računskega sodišča neposredno povzročajo posledice, ki bi bile v nasprotju z ustavnimi pravicami in svoboščinami. Zakon o Računskem sodišču določa, da Računsko sodišče odloča v postopku nadzora in revidiranja na prvi in drugi stopnji (23. člen).
Računsko sodišče izdajo naslednje akte:
- sklep o izvedbi nadzora,
- predhodno poročilo, poročilo in dokončno poročilo, - nalog za odpravo dejanj,
- predlog za razrešitev odgovorne osebe in računovodje.
6. Po določbi poslovnika Računskega sodišča se v postopku nadzora smiselno uporablja ZUP. To je edina navezna okoliščina, ki bi posredno kazala, da gre za upravni akt. Vendar poročilo nima drugih potrebnih karakteristik oblastnega akta. Nima narave odločanja o pravici, obveznosti ali pravni koristi stranke.
Sodnica E. K. H. v svoji razpravi Pravna sredstva zoper akte, ki jih izdaja Računsko sodišče (Pravnik št. 4-5/97) pravi, "da ima dokončno poročilo značaj ugotovitvenega akta o tem, kako nadzorovane pravne osebe in civilne osebe poslujejo in ravnajo s sredstvi javnih financ. Poročilo vsebuje ugotovitve dejanskega stanja in navedbe napačne uporabe predpisov, če jih je nadzorovana oseba kršila. Ugotovljene nepravilnosti so izpostavljene v obrazložitvi mnenja. Samo mnenje pa ne vsebuje izreka kot odločba v upravnem postopku ali sodba v sodnem postopku. Mnenje v obrazložitvenem delu vsebuje le ugotovitve določenega stanja in ravnanja nadzorovane osebe, zato tudi ni izvršljivo."
7. Za vsa tri poročila v zakonu ni nobene določbe o tem, da bi jih "revidirana oseba" (izraz za stranko v postopku iz Zakona o Računskem sodišču, ki pomeni uporabnika sredstev javnih financ, torej praviloma državni organ, ki nima statusa pravne osebe) bila zavezana izvršiti tako, da bi z njimi uskladil npr. po mnenju Računskega sodišča nezakonita izplačila, in tudi ni določb, ki bi predpisale izvršbo.
8. Posebno naravo kaže nalog za odpravo dejanj, ki ga izda Računsko sodišče, če so dejanja in ravnanja revidirane osebe v nasprotju z zakoni in drugimi predpisi. Zoper nalog lahko revidirana oseba vloži ugovor, nalog pa mora revidirana oseba izvršiti v roku 15 dni. Če naloga ne izvrši, v zakonu ni predpisana in obvezna izvršitev, tako da je edina sankcija možen predlog Računskega sodišča revidirani osebi, da mora razrešiti dolžnosti odgovorne osebe in računovodjo, če je Računsko sodišče ugotovilo hujše nepravilnosti, škodo ali zlorabe. Vendar je tudi realizacija tega predloga odvisna od organa, ki odgovorno osebo postavlja ali jo razrešuje.
9. Poročilo ali nalog še ne vzpostavlja zakonitega stanja, kot ga terja Računsko sodišče. Za to je potrebno določeno ravnanje revidirane osebe (npr. poračun preveč izplačanih dohodkov). V primeru, da revidirana oseba izvrši poročilo ali nalog in s tem svojim delavcem ali upravičencem do proračunskih sredstev poseže v njihove ustavne pravice - npr. v pravico do plačila za opravljeno delo - ustavni pritožnik ne more izpodbijati poročila ali naloga Računskega sodišča, pač pa lahko uporabi zakonita oziroma ustavna sredstva zoper ravnanje revidirane osebe, ki je z izvršitvijo poročila ali naloga Računskega sodišča povzročila po mnenju prizadetega nezakonito ali protiustavno ravnanje ali stanje za določenega posameznika. Taka prizadeta oseba mora torej vložiti ali tožbo (civilno ali upravno ali delovnopravno), ni pa izključena tudi možnost uporabe drugega odstavka 157. člena Ustave, če ne bi bilo nobenega drugega pravnega sredstva, vendar se lahko obe sredstvi, tako tožba kot upravni spor, uporabita zoper revidirano osebo, ne pa zoper Računsko sodišče, ki glede na naravo svojega akta še ni moglo vzpostaviti nezakonitega ali protiustavnega stanja.
10. Glede na navedeno se zoper izpodbijano poročilo Računskega sodišča ne more vložiti ustavna pritožba, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo. V tem konkretnem primeru sploh ni potrebno ugotavljati, ali so podane procesne predpostavke, pač pa je potrebno ugotoviti, da akti Računskega sodišča niso podvrženi izpodbijanju s sodnimi ali upravnimi pravnimi sredstvi, kakor tudi ne z ustavno pritožbo. Je pa možno izpodbijati odločitve in akte revidirane osebe, ki je s tem, ko je izvršila dokončno poročilo ali nalog Računskega sodišča, lahko kršila pravice posameznikov ali pravnih oseb, če se pokaže, da je izvršitev akta Računskega sodišča nezakonito posegla v ustavne pravice.
Tako je Ustavno sodišče tudi že odločilo v predhodnih zadevah (sklepa Up 76/96 in Up 202/97 oba z dne 9.7.1997).
C.
12. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi 6. člena v zvezi s 50. členom ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.
Predsednik senata:
dr. Tone Jerovšek