U-I-82/95
Natisni
Opravilna št.:
U-I-82/95
Datum odločitve:
5. 10. 1995
Objavljeno:
OdlUS IV, 91
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1995:U.I.82.95
Akt:
Zakon o prenosu sovražnikovega premoženja v državno last in o sekvestraciji premoženja odsotnih oseb (Ur. list DFJ, št. 2/45 in Ur. list FLRJ, št. 63/46)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o prenosu sovražnikovega premoženja v državno last in o sekvestraciji premoženja odsotnih oseb se zavrže.
Evidenčni stavek:
Odločitev Ustavnega sodišča, da pobudnik ne izkazuje pravovarstvene potrebe za ustavnosodno presojo zakona, ne pomeni vsebinske presoje ustavnosti tega zakona. Ponovno vložena pobuda za presojo istega zakona se zavrže, ker okoliščine, ki jih pobudnik navaja, ne morejo vzpostaviti manjkajoče procesne predpostavke.
Geslo:
Obnova postopka pred Ustavnim sodiščem.
Pravovarstvena potreba kot procesna predpostavka v postopku pred Ustavnim sodiščem.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 44., 25. čl.
Opomba:
V obrazložitvi sklepa se ustavno sodišče sklicuje na svoj sklep št. U-I-18/95 z dne 13.4.1995 (OdlUS IV,33).
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Edeltraut Urbanc, Caracas
Datum vloge:
9. 5. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17542
Dokument v PDF obliki:
U-I-82-95.pdf
118 KB
Prenesite datoteko
U-I-82/95-4
5.10.1995
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Edeltraut Urbanc iz Caracasa na seji dne 5.10.1995
s k l e n i l o:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o prenosu sovražnikovega premoženja v državno last in o sekvestraciji premoženja odsotnih oseb (Uradni list DFJ, št. 2/45 in Uradni list FLRJ, št. 63/46) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnica navaja, da je Ustavno sodišče s sklepom št. U-I- 18/95-4 z dne 13.4.1995 zavrglo njeno pobudo za oceno ustavnosti Zakona o prenosu sovražnikovega premoženja v državno last in o sekvestraciji premoženja odsotnih oseb (v nadaljevanju: ZPSP-46) z obrazložitvijo, da se njegove določbe v Republiki Sloveniji ne uporabljajo kot pravne norme, zaradi česar naj Ustavno sodišče ne bi bilo pristojno za oceno njihove protiustavnosti. Pobudnica meni, da so kljub neuporabi teh norm posledice njihovega izvajanja vidne v vseh zemljiških knjigah v Republiki Sloveniji, kar bi moralo popraviti Ustavno sodišče s svojo odločbo o njihovi protiustavnosti. Navaja, da izpodbijani zakon tudi ni konzumiran, ampak da velja, le da se v zadnjih letih ne uporablja, ker so pristojne oblasti že zaplenile premoženje vseh prizadetih oseb. Po mnenju pobudnice je Ustavno sodišče s svojo odločitvijo posredno priznalo neustavnost izpodbijanega zakona, zato predlaga, da Ustavno sodišče to tudi izrecno formulira in izda sklep z vsemi posledicami, ki jih zakon predvideva.
Opozarja tudi na besedilo Dunajske deklaracije, ki je bila podpisana tudi s strani predsednika slovenske vlade in sprejeta na vrhu Sveta Evrope dne 9.10.1993, v kateri se pozivajo države članice k okrepitvi jamstev proti vsem oblikam zapostavljanja, ki temelji na rasi, narodnem ali etničnem ozadju ali religiji. V ta namen bi bilo treba po pobudničinem mnenju tudi takoj izbrisati iz zemljiških knjig v Republiki Sloveniji vse vpise, na podlagi katerih je bilo zaplenjeno premoženje pripadnikom nemške narodnosti.
B.
2. Ustavno sodišče je o pobudi za začetek postopka za oceno ustavnosti ZPSP-46, ki jo je pobudnica vložila dne 24/3-1995, odločilo s sklepom, ki ga pobudnica citira. Ustavno sodišče je zavrglo pobudo z obrazložitvijo, da pobudnikom, ki sicer morebiti izkazujejo pravni interes za izpodbijanje Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91, 56/92 - odl. US, 13/93 - odl. US, 31/93, 24/95 - odl. US in 29/95 - v nadaljevanju: ZDen), ni mogoče priznati pravovarstvene potrebe za izpodbijanje posameznih predpisov, ki jih je ZDen uvrstil med pravne podlage za vračanje nacionaliziranega premoženja. Ustavno sodišče lahko v postopku ocenjevanja ustavnosti zakona le-tega samo razveljavi, kar pomeni, da se učinki odločitve Ustavnega sodišča ne morejo nanašati na razmerja, o katerih je bilo pravnomočno odločeno že pred učinkovanjem odločbe Ustavnega sodišča. Tudi če bi Ustavno sodišče začelo postopek za oceno ustavnosti Zakona in morebiti ugotovilo njegovo neskladnost z Ustavo glede na določbo 44. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS), pobudnica ne bi mogla doseči spremembe s pravnomočnimi akti urejenih pravnih razmerij in zato nima potrebe po pravnem varstvu v postopku za oceno ustavnosti. Takšna odločitev Ustavnega sodišča pa ne pomeni presoje o ustavnosti ali neustavnosti zakona, saj zaradi pomanjkanja procesne predpostavke pravovarstvene potrebe Ustavno sodišče ne more niti začeti postopka za oceno ustavnosti niti opraviti vsebinske presoje izpodbijanega predpisa.
3. Navedbe pobudnice v tem pogledu ne predstavljajo novih okoliščin, ki bi vplivale na presojo Ustavnega sodišča, zato je bilo treba pobudo iz istih razlogov kot v sklepu št. U-I-18/95 z dne 13.4.1995 zavreči.
C.
4. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
dr. Tone Jerovšek