U-I-37/92
Natisni
Opravilna št.:
U-I-37/92
Datum odločitve:
1. 7. 1993
Objavljeno:
OdlUS II, 62
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1993:U.I.37.92
Akt:
Uredba Zveznega izvršnega sveta o načinu in pogojih, ob katerih lahko uporabniki družbenih sredstev odpirajo in odpravljajo račune pri Službi družbenega knjigovodstva (Ur. list SFRJ, št. 39/84, 50/89, 63/89 in 32/91), v delu, ki se nanaša na odpiranje in odpravljanje računov pri službi družbenega knjigovodstva
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijane uredbe se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Določba uredbe o načinu in pogojih, ob katerih lahko uporabniki družbenih sredstev odpirajo in odpravljajo račune pri SDK (Uradni list SFRJ, št. 39/84, 50/89, 63/89 in 32/91), ki ne omogoča odpiranja podračunov pri žiro računu upravnika večstanovanjskih hiš, ni v nasprotju z ustavo in zakonom.
Geslo:
Pogoji za odpiranje in odpravljanje računov pri SDK (enakost subjektov).
Etažni lastniki.
Ocena zakona v fazi njegovega usklajevanja z ustavo.
Upravljanje večstanovanjskih hiš.
Pravna podlaga:
Ustavni zakon za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (UZITUL)
Zakon o službi družbenega knjigovodstva (zsdk-93), 95., 97. čl.
Ustavni zakon za izvedbo Ustave (UZIU), 1. čl., 7. čl.
Zakon o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (ZUSS), 97. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Žarko Bernetič, Kristina Ferjan in Marija Grum, Ljubljana
Datum vloge:
3. 4. 1992
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem pobude
Dokument:
US16707
Dokument v PDF obliki:
U-I-37-92.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
U-I-37/92
1/7-1993
S K L E P
Ustavno sodišče je na seji dne 1/7-1993 obravnavalo pobudo Žarka Bernetiča, Kristine Ferjan in Marije Grum iz Ljubljane ter
s k l e n i l o :
Ustavno sodišče pobude ne sprejme in ne začne postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti uredbe Zveznega izvršnega sveta o načinu in pogojih, ob katerih lahko uporabniki družbenih sredstev odpirajo in odpravljajo račune pri Službi družbenega knjigovodstva (Uradni list SFRJ, št. 39/84, 50/89, 63/89 in 32/91), v delu, ki se nanaša na odpiranje in odpravljanje računov pri službi družbenega knjigovodstva.
O b r a z l o ž i t e v
Pobudniki utemeljujejo svojo pobudo z navedbami, da je stanovanjski zakon (Uradni list RS, št. 18/91-I), s katerim se upravljanje s stanovanjskimi hišami poverja upravniku in ne več skupnostim stanovalcev, etažnim lastnikom onemogočil učinkovito gospodarjenje s hišami, v katerih so posamezne fizične osebe lastniki stanovanj in skupnih naprav, ter da zato lastniki etažnih stanovanj niso v enakopravnem položaju z lastniki družinskih stanovanjskih hiš. Pobudniki so mnenja, da jim je onemogočeno v celoti upravljati s svojo lastnino in da gospodarnejše, finančno preglednejše ter stroškovno bolj urejeno poslovanje pri upravljanju z večstanovanjskimi hišami ovira zlasti izpodbijana uredba. Iz pobude smiselno izhaja, da je to 3. člen uredbe, ki upravnika hiše ne zavezuje k odpiranju podračunov pri njegovem žiro računu, oziroma mu ne nalaga, da to stori, kadar to terjajo lastniki stanovanj v hiši, za upravljanje katere je pogodbo sklenil. Zato menijo, da uredba o načinu in pogojih, ob katerih lahko uporabniki družbenih sredstev odpirajo in odpravljajo račune pri službi družbenega knjigovodstva, ni skladna s 67. členom ustave. S tem ko so skupnosti stanovalcev, ki so bile pravne osebe z žiro računom pri SDK, to lastnost izgubile, so tako izgubile tudi možnost gospodariti s sredstvi hiš, v katerih so posamezniki bili in ostali etažni lastniki.
Ustavno sodišče pobude ni sprejelo.
Po določbi 4. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I) se do izdaje ustreznih predpisov Republike Slovenije v Republiki Sloveniji smiselno uporabljajo kot republiški predpisi tisti zvezni predpisi, ki so veljali v Republiki Sloveniji ob uveljavitvi tega zakona, kolikor ne nasprotujejo pravnemu redu Republike Slovenije in kolikor ni s tem zakonom drugače določeno. Po 1. členu ustavnega zakona za izvedbo ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 33/91-I) je določbe predpisov, ki niso v skladu z ustavo, treba z njo uskladiti do 31/12-1993. Do uskladitve z ustavo oziroma do izteka uskladitvenega roka ni mogoče začeti postopka za oceno ustavnosti predpisov in drugih splošnih aktov, sprejetih do razglasitve temeljne ustavne listne o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije oziroma prevzetih z ustavnim zakonom za izvedbo temeljne ustavne listine, razen če ti predpisi in drugi splošni akti posegajo v človekove pravice in temeljne svoboščine.
Ustavno sodišče je ugotovilo, da je bila uredba o načinu in pogojih, ob katerih lahko uporabniki družbenih sredstev odpirajo in odpravljajo račune pri Službi družbenega knjigovodstva, sprejeta na podlagi določbe 97. člena zakona o službi družbenega knjigovodstva (Uradni list SFRJ, št. 70/83, 16/86, 72/86, 54/87, 74/87, 37/88, 61/88, 57/89, 79/90, 84/90 in 20/91), h kateremu je, razen k 4. in 5. členu, Skupščina Republike Slovenije dala soglasje z odlokom o soglasju (Uradni list RS, št. 48/90).
Ureditev odpiranja in odpravljanja računov, določena v 3. členu te uredbe, ki jo pobudniki smiselno izpodbijajo, je povzeta po 95. členu navedenega zakona, v katerem so tudi taksativno našteti računi, ki jih uporabniki družbenih sredstev lahko imajo, in je z njim skladna. Po prvem odstavku 97. člena zakona o službi družbenega knjigovodstva sme uporabnik družbenih sredstev imeti pri službi samo en žiro račun. Izpodbijana uredba, ki je podzakonski izvršilni predpis, pred sprejetjem novega sistemskega zakona za področje plačilnega prometa ne more drugače urediti odpiranja in odpravljanja računov uporabnikov pri službi družbenega knjigovodstva, kot je to urejeno z veljavnim zakonom, katerega uskladitveni rok poteče 31/12-1993. V človekove pravice in temeljne svoboščine določbe izpodbijane uredbe ne posegajo, zato do izteka tega roka ni mogoče začeti postopka za oceno ustavnosti. Zatrjevano neenakost lastnikov etažnih stanovanj v primerjavi z lastniki stanovanj v družinskih hišah oziroma morebitni poseg v njihovo lastninsko pravico namreč ne more povzročiti ta uredba, ampak bi eventualno lahko izhajala le iz nove ureditve upravljanja v večstanovanjskih hišah, kot jo določa stanovanjski zakon, ta pa v obravnavani zadevi ni predmet pobude. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 7. člena ustavnega zakona za izvedbo ustave Republike Slovenije in 15. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SR Slovenije (Uradni list SRS, št. 39/74 in 28/76).
P r e d s e d n i k
dr. Peter Jambrek