Up-251/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-251/96
Datum odločitve:
7. 3. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.251.96
Akt:
Ustavna pritožba S. J. S. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 112/95 z dne 14.5.1996 v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela SRS št. Sp 416/79 z dne 6.7.1979
Izrek:
Ustavna pritožba S. J. S. zoper sklep Vrhovnega sodišča v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela SRS se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ne more presojati pritožnikovih navedb, ki se nanašajo na vsebinsko odločitev sodišča združenega dela v delovnopravnem sporu.
Ustavno sodišče ni instančno sodišče sodiščem, ki odločajo v delovnih sporih. Kršitev materialnega ali procesnega prava sama po sebi ne utemeljuje ustavne pritožbe. Ustavno sodišče izpodbijane sodne odločbe presoja le glede vprašanja, ali je z njimi prišlo do kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin.
Geslo:
Nepristojnost Ustavnega sodišča za oceno kršitev materialnega ali procesnega prava.

Ustavno sodišče ni instanca delovnim in socialnim sodiščem.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
6. 9. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US18250
Up-251/96
7.3.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe S. J. S. iz L. na seji senata dne 7. marca 1997
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba S. J. S. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 112/95 z dne 14.5.1996 v zvezi z odločbo Sodišča združenega dela SRS št. Sp 416/79 z dne 6.7.1979 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
1. Vrhovno sodišče je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožnikovo revizijo zoper odločbo Sodišča združenega dela. Štelo je, da je revizija nedopustna, saj je bila izpodbijana odločba izdana v sporu zaradi denarne terjatve, za tovrstne spore pa Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS št. 19/74 - v nadaljevanju ZDSS) v 73. členu revizije posebej ne omogoča.
2. V ustavni pritožbi pritožnik zatrjuje kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin po 14., 15., 21., 26., 34., 22. in 23. členu Ustave. Ne strinja se s stališčem Vrhovnega sodišča, da je revizija nedovoljena in trdi, da je šlo za spor glede sklenitve oziroma prenehanja delovnega razmerja; zoper odločbe v tovrstnih sporih pa je revizija dovoljena.
3. Pri presoji te ustavne pritožbe je potrebno upoštevati, da je predmet izpodbijanega sklepa Vrhovnega sodišča le odločitev procesnopravne narave o nedopustnosti revizije. Ob ustavni pritožbi zoper ta sklep zato Ustavno sodišče ne more presojati tistih pritožnikovih navedb (teh pa je večina), ki se nanašajo na vsebinsko odločitev sodišč združenega dela v delovnopravnem sporu. Potrebno je tudi upoštevati, da Ustavno sodišče ni instančno sodišče sodiščem, ki odločajo v delovnih sporih ter da kršitev materialnega ali procesnega prava sama po sebi ne utemeljuje ustavne pritožbe. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS št. 15/94 - v nadaljevanju:
ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijane sodne odločbe presoja le glede vprašanja, ali je z njimi prišlo do kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin. Pritožnik sicer navaja določbe Ustave, katere naj bi Vrhovno sodišče prekršilo, vendar konkretno v ničemer ne izkaže, v čem naj bi zaradi zavrženja revizije prišlo do teh kršitev in tudi Ustavno sodišče iz navedb ustavne pritožbe takšnih kršitev ni moglo ugotoviti.
4. Pritožnikovih žaljivih in z ničemer utemeljenih obdolžitev na račun nasprotne stranke ter sodišč, ki odločajo v njegovih zadevah, pa Ustavno sodišče ne bo povzemalo in nanje ne bo odgovarjalo. Če pritožnik meni, da v zvezi z postopki, v katerih je udeležen, prihaja do kaznivih dejanj, naj uporabi pravna sredstva, ki jih ima na voljo v skladu s kazensko procesno zakonodajo.
5. Ker z izpodbijano odločbo očitno niso bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata mag. Janez Snoj in sodnika dr. Lojze Ude ter Franc Testen.
Predsednik senata
mag. Janez Snoj