U-I-50/91
Natisni
Opravilna št.:
U-I-50/91
Datum odločitve:
19. 12. 1991
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1991:U.I.50.91
Akt:
Zakon o usmerjenem izobraževanju (Ur. list SRS, št. 11/80, 6/83, 25/89, 35/89 in Uradni list RS, št. 8/90) (ZUI)

Pravilnik o preverjanju in ocenjevanju znanja v srednjem izobraževanju (Ur. list SRS, št. 29/85, 10/88 in 6/90)
Izrek:
Postopek za oceno ustavnosti izpodbijanega zakona in oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega pravilnika se ustavi.
Evidenčni stavek:
Razlog za ustavitev postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa je po 6. alinei drugega odstavka 25. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SR Slovenije lahko tudi v postopku naknadno izkazano dejstvo, da v pobudi navedeni pobudnik ni vložil pobude in je torej ta vloga anonimna.
Geslo:
Zaključni izpiti v srednjem šolstvu, sprejemni in diferencialni izpiti v visokem šolstvu ter uvajanje plačila za te izpite.

Anonimna vloga - ustavno sodišče anonimnih vlog ne obravnava.
Pravna podlaga:
Ustava 1974, 1. odst. 207. čl.

Zakon o postopku pred Ustavnim sodiščem SR Slovenije (ZUSS), 15. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Ada Kuk, Ljubljana
Datum vloge:
17. 5. 1991
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US15299
U-I-50/91-8
17/10-1991
S K L E P
Ustavno sodišče Republike Slovenije je na seji dne 17/10-1991 obravnavalo pobudo Ade Kuk iz Ljubljane in
s k l e n i l o :
Ustavno sodišče sprejme pobudo in začne postopek:
1. za oceno ustavnosti zakona o usmerjenem izobraževanju (Uradni list SRS, št. 11/80, 6/83, 25/89, 35/89 in Uradni list RS, št. 8/90) in
2. za oceno ustavnosti in zakonitosti pravilnika o preverjanju in ocenjevanju znanja v srednjem izobraževanju (Uradni list SRS, št. 29/85, 10/88 in 6/90).
O B R A Z L O Ž I T E V :
Pobudnica predlaga ustavnemu sodišču, da prouči vprašanje ustavnosti in zakonitosti uvedbe zaključnih izpitov v srednjem šolstvu, sprejemnih in diferencialnih izpitov v visokem šolstvu ter uvajanje plačila za te izpite. Meni namreč, da je po 1. odstavku 207. člena ustave pravica do izobraževanja ustavna pravica. Ustavne pravice se po 3.odstavku 249. člena ustave uresničujejo na podlagi ustave, način njihovega uresničevanja pa se lahko predpiše samo z zakonom. Zastavlja tudi vprašanje, kako je "lahko naložen zaključni izpit na srednjih šolah, če ni predpisan v nobenem zakonu o izobraževanju."
Pobuda je utemeljena.
Ustava v 1. odstavku 207. člena določa, da imajo občani pravico, da pod enakimi, z zakonom določenimi pogoji, pridobivajo znanje in strokovno izobrazbo na vseh stopnjah izobraževanja, v vseh vrstah šol ter v drugih vzgojno-izobraževalnih organizacijah. Po tej ustavni določbi lahko le zakon določa pogoje za pridobivanje znanja in strokovne izobrazbe. Zakon o usmerjenem izobraževanju sicer ureja sprejemne, diferencialne in izbirne preizkuse znanja in od uveljavitve zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o usmerjenem izobraževanju (Uradni list SRS, št. 25/89) tudi zaključni izpit, čeprav ne določa njegove vsebine. Vendar pa bo v postopku za oceno ustavnosti zakona potrebno proučiti, ali je način urejanja pogojev za vključitev v izobraževanje in pogojev za pridobitev izobrazbe v tretjem poglavju tega zakona v skladu z določbo 1. odstavka 207. člena ustave. S tega vidika so sporne zlasti določbe 45., 45.a, 65., 66., 67., 68., 69., 73. in 75. člena zakona o usmerjenem izobraževanju. Po določbi 2. odstavka 118. člena zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o usmerjenem izobraževanju (Uradni list SRS, št. 25/89) veljajo v prehodnem obdobju, pred izvedbo določb zakona o maturi (šolsko leto 1994/95), za vpis v prvi letnik programov visokošolskega izobraževanja pogoji, ki so veljali pred uveljavitvijo tega zakona, torej določbe prej veljavnega 69. člena zakona o usmerjenem izobraževanju. Proučiti bo potrebno tudi skladnost določb 38. člena zakona o usmerjenem izobraževanju s 1. odstavkom 207. člena ustave. Omenjene zakonske določbe namreč urejajo prispevke udeležencev izobraževanja k plačilu posamičnih storitev izobraževalnega programa in so podlaga za odločitve izobraževalnih organizacij o plačilih diferencialnih izpitov kot preizkusov znanja, potrebnega za vključitev v višje oziroma visokošolske programe izobraževanja.
Poleg tega bo glede skladnosti z ustavo in z zakonom potrebno oceniti tudi določbe pravilnika o preverjanju in ocenjevanju znanja v usmerjenem izobraževanju (Uradni list SRS, št. 29/85, 10/88 in 6/90), kolikor določajo pogoje za pridobitev izobrazbe in v zvezi s tem postopek za uveljavljanje pravic, za kar bi morala biti urejena podlaga v zakonu. Ustava namreč v 1. odstavku 406. člena določa, da republiški funkcionarji, ki vodijo delo republiških upravnih organov, lahko izdajajo pravilnike za izvrševanje zakonov. V skladu s tem 1. odstavek 273. člena zakona o sistemu državne uprave in o Izvršnem svetu Skupščine SR Slovenije ter o republiških upravnih organih (Uradni list SRS, št. 24/79, 12/82, 39/85, 37/87, 18/88 ter Uradni list RS, št. 15/90) določa, da se s pravilnikom razčlenijo posamezne določbe zakona, drugega predpisa ali splošnega akta za njegovo izvrševanje. S tega vidika so sporne zlasti določbe 26., 41.c in 41.r člena navedenega pravilnika.
Sklep je ustavno sodišče sprejelo na podlagi 15. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SR Slovenije (Uradni list SRS, št. 39/74 in 28/76).
P r e d s e d n i k
dr. Peter Jambrek