U-I-125/94
Natisni
Opravilna št.:
U-I-125/94
Datum odločitve:
14. 7. 1994
Objavljeno:
OdlUS III, 94
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1994:U.I.125.94
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah družbenega plana občine Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje, Ljubljana Vič-Rudnik s programsko zasnovo za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in za del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani (Ur. list RS, št. 10/94)
Uredba o lokacijskem načrtu za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani (Ur. list RS, št. 27/94)
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega odloka in uredbe se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je pristojno ocenjevati ustavnost in zakonitost predpisov, ni pa pristojno ocenjevati zgolj primernosti vsebinskih odločitev. Zlasti ni pristojno ocenjevati odločitve o izbiri najprimernejše variante za gradnjo avtoceste, kadar so bili v postopku upoštevani vsi pomembni kriteriji in je bil tudi sicer postopek zakonito izpeljan.
Geslo:
Izgradnja avtoceste, vplivi misij, sodelovanje krajanov pri sprejemanju urbanističnega dokumenta (javna razgrnitev, javna obravnava).
Nepristojnost ustavnega sodišča za oceno primernosti.
Pravna podlaga:
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 37. do 39. čl.
Zakon o varstvu okolja (ZVO), 51., 54., 57. in 109. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču RS (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Branko Levičnik, Ljubljana in drugi
Univerzitetna psihiatrična klinika Ljubljana-Polje
Datum vloge:
3. 6. 1994
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US17140
Dokument v PDF obliki:
U-I-125-94.pdf
163 KB
Prenesite datoteko
U-I-125/94
14/7-1994
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Branka Levičnika iz Ljubljane in drugih lastnikov zemljišč ter Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana-Polje na seji dne 14/7-1994
s k l e n i l o :
Pobuda Branka Levičnika in drugih za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah družbenega plana občine Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje, Ljubljana Vič- Rudnik s programsko zasnovo za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in za del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani (Uradni list RS. štev. 10/94) in Uredbe o lokacijskem načrtu za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani (Uradni list RS, štev. 27/94) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v :
A.
1. Pobudniki glede izpodbijanega Odloka pobudo utemeljujejo s tem, da postopek usklajevanja interesov v prostoru v smislu 46. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list SRS, št. 18/84 in 15/89) ni bil izpeljan; da je ob javni razgrnitvi Odloka bilo izraženih veliko zahtev večjega števila krajanov, naj se prikažejo tudi druge variante in rešitve avtoceste, kar ni bilo upoštevano; da neposredno prizadeti prebivalci krajevnih skupnosti niso bili na primeren način obveščeni o javni obravnavi in jim tudi ni bil omogočen vpogled v grafično gradivo v domači krajevni skupnosti, kar je po odločbi Ustavnega sodišča št. U- I-126/93 z dne 7/12-1993 v podobnem primeru nezakonito; da je iz gradiva Krajevne skupnosti Polje razvidno, da na zboru krajanov ni bilo prisotnih predstavnikov predlagatelja gradiva, ki naj bi razlagali gradivo in da v Krajevni skupnosti Šentjakob - Podgorica na zboru ni bilo udeležbe krajanov; da iz poročila za presojo vplivov na okolje izhaja, da niso ovrednotene emisije na nekaterih kritičnih odsekih in da Zakon o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 32/93) določa vsebino poročila o presoji vplivov na okolje, poročila o osnutku lokacijskega načrta pa da so bila narejena več kot leto dni pred uveljavitvijo navedenega Zakona; da potek severne obvozne ceste in vzhodne avtoceste po drugem varstvenem pasu črpališč ljubljanskega vodovoda predstavlja potencialno nevarnost za 30% količin vse pitne vode za Ljubljano. Navedeno Uredbo pa pobudniki izpodbijajo s tem, da je Uredba v nasprotju s 45.a, 45.b in 45.d členi Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, uveljavljenimi s 1. čl. Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list RS, št. 71/93); da naj bi se zaradi vplivnega območja hrupa v k.o. Slape morali porušiti objekti Psihiatrične bolnišnice Ljubljana Polje na parcelnih številkah 1120, 1123, 1126 in 1127; da niso predvideni ukrepi za varovanje naravne in kulturne dediščine, saj gre za poseg v park na Studencu, ki je neobhodno potreben za zdravljenje in terapijo bolnikov; da selitev dveh objektov ničesar ne rešuje, ker da Psihiatrična bolnišnica ostaja v trikotniku dveh najbolj prometnih avtocest z vsemi škodljivimi vplivi na paciente, osebje in naravo oziroma da bi tudi prelocirana objekta ostala še vedno v kritičnem pasu dveh avtocest in bodoče tramvajske proge. 2. Vlada Republike Slovenije je dne 29/6-1994 odgovorila na navedbe v pobudi in jim oporekala z navedbami, ki so povzete v tej točki sklepa (A. 2.). Spodbijani Odlok je bil sprejet na podlagi 2. člena Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju (Uradni list RS, št. 48/90), po katerem se spremembe in dopolnitve prostorskih sestavin dolgoročnih in srednjeročnih družbenih planov občin pripravljajo in sprejemajo po postopku, ki je predpisan v členih 37., 38. in 39. Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85 in 29/86 ter Uradni list RS, št. 26/90, 18/93, 47/93 in 71/93).
Določba 46. člena Zakona o urejanju prostora, na katerega se za družbene plane občin sklicujejo pobudniki, glede prikaza variant in rešitev za obravnavani primer ne velja, ker je namenjena pripravi in sprejemanju prostorskih sestavin družbenih planov občin in mesta Ljubljane ter njihovim spremembam in dopolnitvam do uveljavitve navedenega Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju. V postopku priprav in sprejetja obravnavanega Odloka o spremembah in dopolnitvah družbenega plana občin so bile spoštovane določbe členov 37 do 39 Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, kar dokazuje Ustavnemu sodišču predložena dokumentacija. Glede obveznosti priprave variantnih strokovnih rešitev in njihove javne razgrnitve v osnutku prostorskega izvedbenega akta pa 36. člen istega zakona to obveznost predpisuje samo za zazidalne načrte in ureditvene načrte, kadar gre za zahtevnejše posege v prostor, ne pa tudi za lokacijske načrte. Kljub temu pa so bile za obravnavani lokacijski načrt izdelane in ovrednotene variantne strokovne rešitve.
Variantne rešitve potekov avtocest skozi poseljeni del Ljubljane in ostala primestna naselja oziroma okoli njih so se pripravljale še pred uveljavitvijo dolgoročnega plana občin in mesta Ljubljane ter pred uveljavitvijo srednjeročnih družbenih planov vseh petih občin znotraj mesta Ljubljane v letu 1986. V postopkih priprave in sprejemanja teh planov so se vodile strokovne in javne razprave o navedenih variantah. S sprejetjem dolgoročnega plana občin in mesta Ljubljane (Uradni list SRS, št. 11/86) je bil dolgoročno sprejet takoimenovani "U" sistem avtocest okoli Ljubljane kot najustreznejši. Javne razprave o podrobnejšem poteku različic trase obvoznice pa so se nadaljevale vse do sprejetja spodbijanega lokacijskega načrta.
Vse pripombe in predloge je zbral Zavod za prostorsko in urbanistično načrtovanje Mestnega sekretariata za urbanizem in varstvo okolja Ljubljane pod št. 11/376-MC/UT z dne 10/11-1993 in pripravil skupaj s službami s področja varstva okolja odgovore nanje. Predlog odgovorov na pripombe in predloge iz javne razprave so v skladu z 39. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor obravnavali izvršni sveti prizadetih občinskih skupščin in ga sprejeli.
Prebivalci prizadetih krajevnih skupnosti so bili skladno z 39. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor pravočasno obveščeni o javnih obravnavah osnutka lokacijskega načrta in osnutkov sprememb in dopolnitev občinskih družbenih planov, omogočen pa jim je bil tudi vpogled v grafična gradiva, za kar vse je Vlada predložila ustrezno dokumentacijo. Vlada nima podatkov, da javne obravnave ne bi bilo v vseh prizadetih krajevnih skupnostih, ima pa podatke, da so bili osnutki obravnavanih splošnih aktov razgrnjeni tudi v Krajevni skupnosti Polje in Krajevni skupnosti Šentjakob-Podgorica in da je bila za navedeni krajevni skupnosti izvedena javna obravnava dne 4/10 in 5/10-1993.
Postopek priprave in sprejemanja spodbijane Uredbe se je formalno začel na seji tedanjega Izvršnega sveta Skupščine RS dne 21/3- 1990 s sprejetjem sklepa o dopolnitvi programa priprave prostorsko izvedenih načrtov, ki jih bo v skladu s sredjeročnim družbenim planom RS sprejela Vlada (Uradni list RS, št. 10/90), torej nekaj let pred uveljavitvijo Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 32/93) dne 3/7-1993. Po uveljavitvi tega Zakona in še preden je bila spodbijana Uredba dana v javno razgrnitev in javno obravnavo, je pripravljalec osnutka lokacijskega načrta izdelal posebno študijo, s katero so bila dosedanja vrednotenja vplivov na okolje usklajena z 51., 54., 57. in 109. členom Zakona o varstvu okolja. Navedena študija je bila strokovna podlaga osnutku lokacijskega načrta, ki je bil javno razgrnjen na podlagi sklepa Vlade o javni razgrnitvi osnutka lokacijskega načrta (Uradni list RS, št. 48/93). Glede vpliva obvoznice na črpališča ljubljanskega vodovoda je treba upoštevati dejstvo, da so bila k obravnavanemu lokacijskemu načrtu dana soglasja Republiškega sanitarnega inšpektorata, Republiške direkcije za varstvo okolja in urejanja voda ter Javnega podjetja Vodovod - Kanalizacija iz Ljubljane.
Spodbijana Uredba ni v nasprotju z Zakonom o dopolnitvah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list RS, št. 71/93). Navedeni Zakon je začel veljati šele 14/1-1994, Vlada pa je sprejela sklep o javni razgrnitvi osnutka lokacijskega načrta na seji dne 6/8-1993 (Uradni list RS, št. 48/93), torej pet mesecev pred uveljavitvijo Zakona o dopolnitvah in sicer na podlagi 2. odstavka 41. člena Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor. Tudi izvršni sveti občinskih skupščin in mesta Ljubljane so sprejeli sklepe o javni razgrnitvi osnutka sprememb in dopolnitev svojih planskih aktov pred uveljavitvijo Zakona o dopolnitvah na svojih sejah 7/9-1993 in 8/9-1993. Postopek priprave in sprejemanja obravnavanega lokacijskega načrta se je torej pričel in v večini izpeljal po starem Zakonu o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, glede na določbe 3. člena Zakona o dopolnitvah pa končal po novem predpisu.
S 33. členom spodbijane Uredbe je zares določeno, da bo potrebno zaradi gradnje vzhodne avtoceste in dela severne obvoznice odstraniti stavbi A in F Psihiatrične bolnišnice, ki sta približno 200 m oddaljeni od osi trase vzhodne avtoceste, vendar bosta navedeni stavbi po drugi alinei 41. člena Uredbe nadomeščeni na novi lokaciji proti Fužinam. Določbe 38. člena Uredbe zagotavljajo varstvo pred hrupom z nasipi, protihrupnimi stenami ali kombinacijo obeh načinov na celotnem kompleksu Psihiatrične bolnišnice.
Glede ukrepov za zavarovanje naravne in kulturne dediščine pri posegu v park na Studencu Vlada pojasnjuje, da je Uredbo sprejela na podlagi 45.č člena v povezavi s 45.f členom Zakona o dopolnitvah, torej šele po tem, ko so bili končani postopki oziroma izpolnjeni pogoji po 45.d in 45.e členu Zakona o dopolnitvah, ker lokacijski načrt do uskladitve občinskih družbenih planov z obveznimi izhodišči republiških planov ni bil skladen s prostorskimi sestavinami dolgoročnega plana občin in mesta Ljubljane ter srednjeročnih družbenih planov občin Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje in Ljubljana Vič- Rudnik.
Kompleks Psihiatrične bolnišnice se nahaja zahodno od predvidene vzhodne avtoceste, južno pod Zaloško cesto, vzhodno od stanovanjske soseske Fužine in severno nad reko Ljubljanico.
Psihiatrična bolnišnica se torej ne nahaja v trikotniku znotraj avtocest.
Psihiatrična bolnišnica oziroma njen direktor so bili z gradivom seznanjeni na javnih razgrnitvah in javnih obravnavah v krajevnih skupnostih na območju katerih leži kompleks bolnišnice kakor tudi na posebnem razgovoru o lokacijskem načrtu dne 11/3-1994 v prostorih Ministrstva za zdravstvo.
B.
1. Iz gradiva, ki ga je predložila Vlada, je Ustavno sodišče glede postopkov, ki so bili opravljeni ob sprejemanju izpodbijanih splošnih aktov, ugotovilo naslednje.
V skladu z 41. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor je Izvršni svet Skupščine SR Slovenije na seji dne 24/4-1986 sprejel program priprave prostorskih izvedbenih načrtov, ki jih bo v skladu s srednjeročnim družbenim planom R Slovenije sprejel Izvršni svet Skupščine R Slovenije (Uradni list SRS, št. 19/86), v katerem je predvidena izdelava lokacijskih načrtov za nekatere odseke avtocest in v katerem obravnavana avtocesta še ni zajeta. Navedeni program priprave je Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije na seji dne 21/3-1990 spremenil in dopolnil (Uradni list RS, št. 10/90) tako, da je v skladu s spremembami in dopolnitvami srednjeročnega družbenega plana RS predvidel sprejetje lokacijskega načrta za avtocesto Tomačevo- Zadobrova-Malence.
V skladu z 41. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor je Vlada na seji dne 6/8-1993 sprejela sklep o javni razgrnitvi osnutka lokacijskega načrta za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani (Uradni list RS, št. 48/93). Sklep določa, da se osnutek lokacijskega načrta pošlje mestu Ljubljani ter občinam Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje in Ljubljana Vič-Rudnik v javno razgrnitev in javno obravnavo sočasno z javno razgrnitvijo in javnim obravnavanjem osnutka sprememb in dopolnitev dolgoročnega plana in srednjeročnih planov mesta Ljubljane in navedenih občin. Javna razgrnitev mora trajati najmanj 30 dni. Po preteku javne razgrnitve morajo pristojni izvršni sveti oblikovati stališča in predloge in jih poslati Ministrstvu za okolje in prostor. Ta pripombe predloži in jih skupaj z dopolnjenim osnutkom lokacijskega načrta predloži Vladi. V skladu z 2. členom Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju in na podlagi navedenega sklepa Vlade o javni razgrnitvi osnutka lokacijskega načrta je Izvršni svet mesta Ljubljane na seji dne 7/9-1993 sprejel sklep o javni razgrnitvi osnutka sprememb in dopolnitev prostorskih sestavin dolgoročnega plana občin in mesta Ljubljane (in ga objavil v Delu z dne 9/9- 1993), ki se nanašajo na vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in dela severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani.
Izvršni svet je nadalje sklenil, da se razgrne tudi osnutek lokacijskega načrta za navedeno avtocesto oziroma obvoznico.
Javna razgrnitev je bila določena za čas od 15/9 do 15/10-1993 v prostorih atrija Magistrata v Ljubljani. Določeno je bilo tudi, da bo Mestni sekretariat za urbanizem in varstvo okolja 12/10-1993 ob 18. uri v veliki dvorani Magistrata v Ljubljani organiziral javno obravnavo razgrnjenih gradiv.
V skladu z 2. členom Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju in na podlagi navedenega sklepa Vlade o javni razgrnitvi osnutka lokacijskega načrta so Izvršni svet občine Ljubljana Bežigrad na seji dne 7/9-1993, Izvršni svet občine Ljubljana Moste-Polje na seji dne 7/9-1993 in Izvršni svet občine Ljubljana Vič-Rudnik na seji dne 8/9-1993 sprejeli sklep o javni razgrnitvi osnutka sprememb in dopolnitev družbenega plana občine Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje, Ljubljana Vič- Rudnik za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in del severne obvoznice od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani s programsko zasnovo (objavljen v Delu z dne 14/9-1993). Določeno je bilo, da bosta sočasno razgrnjena po sklepu Izvršnega sveta skupščine mesta Ljubljane osnutek sprememb in dopolnitev prostorskih sestavin dolgoročnega plana občin in mesta Ljubljane in po sklepu Vlade o javni razgrnitvi osnutek lokacijskega načrta za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in za del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani. Določeno je bilo, da bodo vsi navedeni dokumenti javno razgrnjeni na sedežih občin Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje in Ljubljana Vič-Rudnik ter na sedežih krajevnih skupnosti Šentjakob-Podgorica, Šmartno, Tomačevo, Jarše, Bizovik, Zadvor, Novo polje, Zadobrova-Sneberje, Polje, Dušan Kveder Tomaž, Jože Moškrič, Rudnik. Nadalje je bilo objavljeno, da bodo sekretariati občin za urbanizem med javno razgrnitvijo, ki bo trajala od 15/9 do 15/10-1993, organizirali javne obravnave po naslednjem razporedu: dne 4/10-1993 od 18. uri za krajevne skupnosti Šentjakob-Podgorica, Tomačevo, Jarše v veliki dvorani občine Ljubljana Bežigrad; 5/10-1993 ob 18. uri za krajevne skupnosti Bizovik, Zadvor, Polje, Novo polje v dvorani občine Ljubljana Moste-Polje; 6/10-1993 ob 18. uri za krajevne skupnosti Zadobrova-Sneberje, Šmartno, Jože Moškrič, Dušan Kveder Tomaž v dvorani občine Ljubljana Moste-Polje; 11/10-1993 ob 18. uri za Krajevno skupnost Rudnik v prostorih te krajevne skupnosti. Dne 10/11-1993 je Zavod za prostorsko in urbanistično načrtovanje Mestnega sekretariata za urbanizem in varstvo okolja Ljubljana, izdelal Poročilo o poteku javnih obravnav o vseh razgrnjenih dokumentih. To poročilo vsebuje številne pripombe konceptnega značaja, glede programske zasnove lokacijskega načrta, varstva okolja, premoženjskopravnih vprašanj - ter odgovore nanje. Vključuje tudi pripombe iz KS Šentjakob - Podgorica, KS Polje in Psihiatrične bolnišnice ter odgovore nanje. Iz navedenega poročila in iz fotokopij zapisnikov o javnih obravnavah v prostorih občine Ljubljana - Bežigrad oziroma v prostorih občine Ljubljana - Moste-Polje je razvidno, da so bili navzoči tudi predstavniki Mestnega sekretariata za urejanje prostora in varstvo okolja in Zavoda za prostorsko in urbanistično načrtovanje mesta Ljubljane kot razlagalci obravnavanih splošnih aktov za vzhodno avtocesto in severno obvoznico kakor tudi udeleženci iz krajevnih skupnosti Šentjakob - Podgorica, Polje in Novo Polje.
V skladu z 39. in 41. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor so zgornje navedeno Poročilo sprejeli s sklepi: Izvršni svet skupščine mesta Ljubljane na seji dne 24/11-1993, Izvršni svet skupščine občine Ljubljana Bežigrad na seji dne 18/11-1993, Izvršni svet skupščine občine Ljubljana Moste-Polje na seji dne 16/11-1993, Izvršni svet skupščine občine Ljubljana Vič-Rudnik na seji dne 24/11-1993. Navedeni izvršni sveti so se strinjali z odgovori na pripombe, vsebovanimi v obravnavanem Poročilu, ter s tem, da se Poročilo pošlje Ministrstvu za okolje in prostor in Zavodu RS za prostorsko načrtovanje.
Iz priloženih soglasij k spodbijanemu lokacijskemu načrtu je razvidno, da so v skladu z 39. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor dali soglasja tudi Republiški sanitarni inšpektorat dne 3/5-1994, Republiška direkcija za varstvo okolja in urejanje voda dne 21/4-1994, Ljubljanski regionalni zavod za varstvo naravne in kulturne dediščine dne 20/4-1994, Javno podjetje Vodovod - Kanalizacija Ljubljana dne 18/4-1994 in Rast Ljubljana 4/3-1994.
Na podlagi 49. in 50. člena Zakona o urejanju prostora je Vlada dne 24/2-1994 sprejela sklep o ugotovitvi, da so osnutki sprememb in dopolnitev prostorskih sestavin dolgoročnega plana mesta Ljubljane z urbanistično zasnovo ter srednjeročnih družbenih planov občin Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste-Polje in Ljubljana Vič-Rudnik s programskimi zasnovami za vzhodno avtocesto od Malenc do Šentjakoba in za del severne obvozne ceste od Tomačevega do Zadobrove v Ljubljani usklajeni z obveznimi izhodišči prostorskih sestavin družbenih planov RS. Iz Zabeležke o razgovoru o prostorski problematiki Psihiatrične bolnišnice Ljubljana-Polje, ki je bil dne 11/3-1994 na Ministrstvu za zdravstvo, je razviden sporazum med Ministrstvom za zdravstvo, Ministrstvom za okolje in prostor, direktorjem Zavoda RS za prostorsko planiranje, predsednikom Družbe za avtoceste, predsednikom Zdravstvenega sveta pri Ministrstvu za zdravstvo in v.d. direktorja Psihiatrične bolnišnice Ljubljana- Polje o tem, da se bolnišnici v primeru rušenja stavb A in F zagotovijo nadomestne zgradbe, ki bodo ustrezno protihrupno in ekološko zaščitene (zabeležko je podpisal tudi v.d. direktorja Psihiatrične bolnišnice).
Spodbijani Odlok so končno sprejele Skupščina občine Ljubljana Bežigrad na skupni seji zborov dne 9/12-1993, Skupščina občine Ljubljana Moste-Polje na skupni seji zborov dne 22/12-1993 ter Skupščina občine Ljubljana Vič-Rudnik na seji družbeno političnega zbora 12/1-1994 in na skupni seji zbora združenega dela in zbora krajevnih skupnosti dne 26/1-1994. Odlok je bil objavljen v Uradnem listu RS, št. 19/94 z dne 25/2-1994.
Spodbijano Uredbo je Vlada sprejela na seji dne 5/5-1994 in jo objavila v Uradnem listu RS, št. 27/94 z dne 20/5-1994.
2. Do uveljavitve Zakona o dopolnitvah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor 14/1-1994 je tudi za spodbijani Odlok, t.j. za spreminjanje oziroma dopolnjevanje prostorskih sestavin dolgoročnih oziroma srednjeročnih družbenih planov občin in mesta Ljubljane, s katerimi se je načrtovala gradnja obravnavane avtoceste in obvoznice, veljal 2. člen Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju, ki predpisuje za navedene planske akte enostavnejši postopek, sicer predpisan za prostorske izvedbene akte v členih 37 do 39 Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor. Po navedenih določbah Zakona se osnutek splošnega akta javno razgrne na sedežu občinske skupščine ter v prizadetih krajevnih skupnostih, lahko pa tudi drugod. Razgrnitev traja najmanj en mesec. Javno razgrnjeni osnutek splošnega akta obsega krajšo obrazložitev ter grafične priloge in druge prikaze (37.člen). Med javno razgrnitvijo se osnutek splošnega akta javno obravnava. O pričetku in trajanju javne razgrnitve osnutka in času javne obravnave morajo biti na primeren način obveščeni občani v krajevnih skupnostih ter delavci in delovni ljudje v drugih skupnostih (38. člen). Po preteku javne razgrnitve obravnava izvršni svet občinske skupščine pripombe in predloge ter zavzame do njih stališče. Na podlagi teh stališč se osnutek dopolni, pridobe soglasja pristojnih organov in organizacij ter pripravijo druge potrebne tehnične rešitve. Tako dopolnjeni osnutek pošlje izvršni svet občinski skupščini, ki sprejme splošni akt z odlokom (39. člen).
Glede navedbe pobudnikov, da pri sprejemu spodbijanega Odloka ni bil upoštevan 46. člen Zakona o urejanju prostora, po katerem morajo biti med usklajevanjem interesov v osnutku družbenega plana občine javno razgrnjene variantne rešitve v zvezi z urejanjem prostora, Ustavno sodišče ugotavlja, da je treba navedeno določbo Zakona smiselno uporabljati v povezavi s 36. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, po katerem se praviloma pripravljajo variante za zazidalne načrte in ureditvene načrte, ne pa tudi za lokacijske načrte - kot je v obravnavanem primeru (o tem vprašanju več v nadaljevanju obrazložitve glede Uredbe).
Glede spodbijane Uredbe je treba poudariti, da veljavna zakonska ureditev tudi za izgradnjo avtocest še vedno temelji na 45. členu Zakona o urejanju prostora, ki v 2. odstavku določa, da srednjeročni družbeni plan Republike Slovenije (v skladu z usmeritvami dolgoročnega plana RS) v prostorskih sestavinah določi tudi območja, na katerih se bodo v planskem obdobju izvajali posegi, pomembni za urejanje prostora (med slednje sodijo tudi avtoceste). Prostorske izvedbene načrte za ta območja sprejema Izvršni svet skupščine Republike Slovenije (sedaj Vlada).
Postopek priprave in sprejetja prostorskega izvedbenega akta, ki ga sprejme Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije (oziroma Vlada) pa določa Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor.
Po 41. členu navedenega Zakona sprejme Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije v sodelovanju z izvršnimi sveti prizadetih občin program priprave prostorskih izvedbenih načrtov, ki jih po določbah srednjeročnega družbenega plana sprejme Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije. Osnutek prostorskega izvedbenega načrta pošlje Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije prizadetim občinam v javno razgrnitev in obravnavo najmanj za mesec dni. Po preteku javne razgrnitve oblikujejo izvršni sveti občinskih skupščin stališča in predloge k osnutku prostorskega izvedbenega načrta in jih pošljejo Izvršnemu svetu Skupščine Republike Slovenije. Prostorski izvedbeni načrt sprejme Izvršni svet Skupščine Republike Slovenije z odlokom. Iz ugotovitev pod B. 1. tega sklepa izhaja, da so bili tudi postopki, predpisani za sprejetje Uredbe, spoštovani.
Ker je eden od argumentov pobudnikov za spodbijanje Uredbe o obravnavanem lokacijskem načrtu odsotnost variantnih rešitev, Ustavno sodišče opozarja, da sta 2. in 3. odstavek 36. člena določala, da se variantne strokovne rešitve praviloma pripravijo za zazidalne oziroma ureditvene načrte, ne pa tudi za lokacijske načrte.
Navedena zakonska ureditev je tudi za avtoceste veljala do uveljavitve Zakona o dopolnitvah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, ki je začel veljati 14/1-1994. Od tega dne dalje velja za avtoceste (za ostale infrastrukturne objekte in naprave republiškega pomena ostaja zakonska ureditev nespremenjena) dopolnjeni postopek priprave in sprejetja lokacijskega načrta, katerega dokončno sprejme Vlada z Uredbo (45.g člen dopolnitve Zakona).
Ne glede na to pa iz navedb Vlade izhaja, da so se še pred uveljavitvijo srednjeročnih družbenih planov vseh petih občin znotraj Mesta Ljubljane pripravljale različne variante potekov avtocest skozi Ljubljano in okoli nje. Rezultat obravnave navedenih variant pa je bila dokončno sprejeta rešitev "U" okoli Ljubljane.
Glede izpodbijanega Odloka je treba navesti še določbo 45.d člena dopolnitve Zakona, ki v 1. odstavku določa, da se v postopku sprejemanja lokacijskega načrta, kadar lokacijski načrt za avtocesto ni skladen z veljavnimi prostorskimi sestavinami občinskih ali republiških dolgoročnih in srednjeročnih družbenih planov oziroma v njih nima podlage, istočasno sprejemajo tudi spremembe in dopolnitve teh aktov po postopku, ki je določen s tem členom in 45.e členom. Čeprav navedena določba Zakona velja samo za tisti del postopka sprejemanja spodbijanega Odloka, ki naj bi potekal po uveljavitvi Zakona o dopolnitvah, to je po 14/1-1994, pa je bila dejansko upoštevana že prej - kot je razvidno iz citiranega gradiva pod B. 1. tega sklepa.
3. Na podlagi ugotovljenega dejanskega in pravnega stanja je Ustavno sodišče ocenilo, da je pobuda neutemeljena. Ustavno sodišče je ugotovilo, da so bili upoštevani očitno vsi pomembni vidiki, zlasti ekonomski in ekološki. Ustavno sodišče je pristojno ocenjevati ustavnost in zakonitost predpisov, ni pa pristojno ocenjevati zgolj primernosti vsebinskih odločitev.
Zlasti ni pristojno ocenjevati odločitve o izbiri najprimernejše variante za gradnjo avtoceste, kadar so bili v postopku upoštevani vsi pomembni kriteriji in je bil tudi sicer postopek zakonito izpeljan. Pri ocenjevanju zakonitosti postopka se Ustavno sodišče glede nekaterih možnih manjših kršitev postopka, kjer pobudniki svojih navedb niso povsod dovolj konkretizirali, ni spuščalo v njihovo podrobno ugotavljanje, upoštevajoč tudi to, da bi se v primeru morebitne razveljavitve ponovljeni postopki glede razgrnitev in obravnav po krajevnih skupnostih odvijali po bistveno manj zahtevnih določbah kot prej.
Po 3. členu dopolnitve Zakona se začeti postopki o sprejemanju lokacijskih načrtov oziroma o spremembah in dopolnitvah občinskih prostorskih planskih aktov končajo po določbah tega Zakona. Navedeno prehodno določbo 3. člena Zakona, uveljavljenega dne 14/1-1994, ki je vnesel bistvene dopolnitve prav v pogledu priprave in sprejemanja lokacijskih načrtov in izdaje dovoljenj za graditev avtocest, je treba razumeti v tem smislu, da se začeti postopki o sprejemanju lokacijskih načrtov oziroma o spremembah in dopolnitvah občinskih prostorskih planov nadaljujejo po določbah dopolnjenega Zakona. To pa obenem pomeni, da ostanejo v veljavi vsa do uveljavitve zakona opravljena dejanja. Zlasti ostanejo v veljavi vsa dejanja, opravljena v zvezi s pripravo, obravnavo in sprejemanjem osnutka lokacijskega načrta in osnutka sprememb in dopolnitev srednjeročnega plana navedenih treh občin.
Mesto Ljubljana in občine Ljubljana Bežigrad, Ljubljana Moste- Polje in Ljubljana Vič-Rudnik ter Vlada so pretežni del postopkov priprave in sprejetja spodbijanega Odloka in spodbijane Uredbe izpeljali še pred uveljavitvijo Zakona o dopolnitvah, to je pred 14/1-1994, vključno z javno razgrnitvijo, javnim obravnavanjem, obravnavanjem pripomb iz javne obravnave osnutkov sprememb in dopolnitev družbenih planov navedenih občin in osnutka obravnavanega lokacijskega načrta. Po uveljavitvi Zakona o dopolnitvah je potekala končna izdelava predlogov sprememb in dopolnitev družbenih planov navedenih občin in predloga obravnavanega lokacijskega načrta ter končni sprejem spodbijanega Odloka in spodbijane Uredbe. Glede spodbijanega Odloka je mogoče iz predloženega gradiva celo ugotoviti, da so pristojne občinske skupščine spodbijani Odlok večinoma sprejele pred 14/1-1994, čeprav je bil objavljen v Uradnem listu RS po navedenem datumu. Postopek priprave in sprejemanja obeh spodbijanih splošnih aktov je bil vključno z njunima osnutkoma izpeljan v skladu z že navedenimi, tedaj veljavnimi določbami Zakona o urejanju prostora in Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor. Glede manjšega dela postopkov, ki so bili za obravnavano avtocesto in obvoznico izpeljani po 14/1-1994 kot dnevu uveljavitve Zakona o dopolnitvah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, pa tudi ni mogoče najti nezakonitosti, saj so glede na prehodno določbo 3. člena Zakona o dopolnitvi potekali samo še v zvezi z dokončnim sprejetjem sprememb in dopolnitev prostorskih sestavin družbenih planov navedenih občin s spodbijanim Odlokom oziroma obravnavanega lokacijskega načrta s spodbijano Uredbo, potem ko je bilo vse bistveno opravljeno že v času pred uveljavitvijo Zakona o dopolnitvi.
Glede navedb pobudnikov o pomanjkljivostih presoje vplivov na okolje glede na Zakon o varstvu okolja, glede ugovorov v zvezi z ogroženostjo zajetij pitne vode, z vplivom predvidene avtoceste na Psihiatrično bolnico in na krnitev naravne in kulturne dediščine je Ustavno sodišče v celoti sprejelo stališča, navedena v odgovoru Vlade.
C.
Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
dr. Tone Jerovšek