U-I-363/96
Natisni
Opravilna št.:
U-I-363/96
Datum odločitve:
10. 7. 1997
Objavljeno:
OdlUS VI, 110
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:U.I.363.96
Akt:
Zakon o popravi krivic (Uradni list RS, št. 59/96) (ZPKri)
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti Zakona o popravi krivic se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže pobudo, če pobudnik pravnega interesa ne izkazuje, ker izpodbijani zakon v ničemer neposredno ne posega v njegove pravice, pravne interese ali pravni položaj.
Geslo:
Pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Nepristojnost Ustavnega sodišča za oceno predpisa, ki še ni bil sprejet in še ni pričel veljati.
Vojna škoda, odškodnina.
Poprava krivic.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 21., 24., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Elizabeta Peček, Murska Sobota
Datum vloge:
19. 11. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18447
Dokument v PDF obliki:
U-I-363-96.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-363/96
10.7.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Helene Elizabete Peček iz Murske Sobote na seji dne 10. julija 1997
s k l e n i l o:
Pobuda za oceno ustavnosti Zakona o popravi krivic (Uradni list RS, št. 59/96) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnica meni, da jo določbe 1., 2. in 3. člena Zakona o popravi krivic postavljajo v neenakopraven položaj v primerjavi z državljani, navedenimi v teh členih, in da naj bi bili zato ti členi v nasprotju s 14. členom Ustave. Krivice naj se ne bi popravljale materialnim oškodovancem vojne, saj se jim ni izplačala odškodnina za vojno škodo, del katere naj bi dobila tudi Slovenija od Nemčije. Plačila odškodnin po izpodbijanem zakonu se bodo zagotavljala v posebnem skladu za poplačilo vojne škode. Po mnenju pobudnice bi morali biti do sredstev iz tega sklada upravičeni tudi osebni in materialni oškodovanci vojne, ki to lahko dokažejo z verodostojnimi dokumenti. Kolikor to ni urejeno, naj bi obstajala pravna praznina za popravo krivic materialnih oškodovancev vojne.
Pobudnica navaja, da je edina dedinja po materi, ki je bila lastnica večjega parnega mlina in žage. Objekte so Nemci v aprilu 1945 minirali, zavezniki pa so oropali še celotno stanovanje. Ob popisu vojne škode sta se mlin in žaga štela kot industrijsko podjetje.
2. Po 24. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo da pisno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona, če izkaže svoj pravni interes. Pravni interes je podan, če zakon, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj.
3. Zakon o popravi krivic (v nadaljevanju: ZPKri) ureja pravico do povrnitve škode in pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivšim političnim zapornikom in svojcem po vojni pobitih oseb (1. člen ZPKri). Gre za popravo krivic, storjenih v času od 15.5.1945 do 2.7.1990 (prvi odstavek 2. člena ZPKri).
Izpodbijani zakon ne posega v pravice, pravni interes ali pravni položaj pobudnice, zato njen pravni interes ni izkazan.
4. Ni pa mogoče govoriti o pravni praznini, če ZPKri ne ureja vprašanj povrnitve škode "materialnim oškodovancem vojne".
Vprašanja povrnitve škode, ki so jo slovenski državljani utrpeli v času druge svetovne vojne, ni materija ZPKri. Deloma ureja ta vprašanja Zakon o žrtvah vojnega nasilja (Uradni list RS, št. 63/95 in 68/96 - odl. US), sklad za poplačilo vojne odškodnine pa bo urejen s posebnim zakonom, ki je še v zakonodajnem postopku. Ustavnosti zakona, ki je še v zakonodajnem postopku - ki torej še ni bil sprejet in še ni pričel veljati - pa Ustavno sodišče po 21. členu ZUstS ni pristojno presojati.
5. Ker pobudnica ne izkazuje pravnega interesa, predpisani procesni pogoj za začetek postopka ni izpolnjen, zato je bilo treba njeno pobudo zavreči.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm in sodniki dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, Franc Testen in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k:
dr. Lovro Šturm