U-I-161/95
Natisni
Opravilna št.:
U-I-161/95
Datum odločitve:
7. 11. 1996
Objavljeno:
OdlUS V, 148
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1996:U.I.161.95
Akt:
Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje (Ur. list RS, št. 6/94) (ZISDU), 8. čl.
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti 8. člena Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pravila Zadružne zveze Slovenije med dejavnostmi ne predvidevajo, da bi ta v svojem imenu ali v imenu svojih članic vlagala sredstva v nakup poslovnih deležev ali delnic kapitalskih družb, zato 8. člen Zakona o investicijskih skladnih in družbah za upravljanje neposredno ne posega v njene pravice, pravne interese oziroma v njen pravni položaj in za njegovo izpodbijanje v smislu 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču Zadružna zveza Slovenije ne izkazuje pravnega interesa.
Geslo:
Pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Pristojnosti zadružne zveze.
Vlaganje sredstev v nakup poslovnih deležev ali delnic kapitalskih družb.
Pravna podlaga:
Zakon o zadrugah (ZZad), 1., 49. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Zadružna zveza Slovenije, Ljubljana
Datum vloge:
25. 8. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18054
Dokument v PDF obliki:
U-I-161-95.pdf
124 KB
Prenesite datoteko
U-I-161/95
7.11.1996
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Zadružne zveze Slovenije, Ljubljana, na seji dne 7. novembra 1996
s k l e n i l o :
Pobuda za oceno ustavnosti 8. člena Zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje (Uradni list RS, št. 6/94) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnica navaja, da Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje (v nadaljevanju: ZISDU) ureja pogoje za ustanovitev investicijskih skladov in družb za upravljanje ter način njihovega poslovanja. Po Zakonu se lahko družba za upravljanje ustanovi samo kot delniška družba ali kot družba z omejeno odgovornostjo. Pri tem naj bi ZISDU z izpodbijano določbo omejeval krog posrednih in neposrednih delničarjev oziroma družbenikov le na fizične in pravne osebe, statusno organizirane v obliki delniške družbe ali družbe z omejeno odgovornostjo. Druge pravne osebe naj bi ne smele niti posredno niti neposredno pridobiti delnic pooblaščenih družb za upravljanje. Izjemoma lahko pridobijo delnice ali poslovne deleže pooblaščenih družb za upravljanje le banke ali hranilnice, ki so ustanovljene kot delniške družbe ali družbe z omejeno odgovornostjo, a to ob pogoju, da njihovi lastniki niso hkrati delničarji oziroma družbeniki družbe za upravljanje.
2. Pobudnica navaja, da ZISDU v 125. in 126. členu sicer določa, da se omejitve, določene z izpodbijano določbo, uporabljajo, če v X. poglavju zakona ni določeno drugače, da pa Zakon v X. poglavju nima določb, ki bi omejitve, uzakonjene z izpodbijano določbo, v korist zadrug odpravile.
3. Za primer kršitve prepovedi posredne in neposredne kapitalske udeležbe zadruge v pooblaščeni družbi za upravljanje je po navedbah pobudnika Zakon predvidel več sankcij. Če bi zadruga bodisi posredno bodisi neposredno postala delničar oziroma družbenik pooblaščene družbe za upravljanje, ne bi imela pravice do udeležbe na dobičku in ne pravice do upravljanja. Poleg tega bi taki družbi za upravljanje, katere delničar oziroma družbenik bi bila zadruga, Agencija lahko odvzela dovoljenje za opravljanje dejavnosti.
4. S takšno ureditvijo naj bi bile zadruge v neenakem in manj ugodnem položaju kot drugi gospodarski subjekti, ki so lahko delničarji in družbeniki pooblaščenih družb za upravljanje. Hkrati naj bi bila izpodbijana določba ZISDU v nasprotju s 74. členom Ustave, ki gospodarskim subjektom zagotavlja svobodno gospodarsko pobudo. Izvajanje gospodarske dejavnosti bi zakonodajalec po mnenju pobudnika lahko omejil le v primeru, ko bi jo gospodarski subjekt izvajal v nasprotju z javno koristjo. Pobudnik trdi, da pogoji, iz katerih izhaja pravica zakonodajalca za uzakonitev omejitve, niso podani, zato naj bi bile zadruge z izpodbijano omejitvijo prikrajšane. Prepoved, da zadruge postanejo delničarji oziroma družbeniki pooblaščenih družb za upravljanje, po prepričanju pobudnika trajno omejuje njihovo konkurenčno sposobnost. Poleg tega, da naj bi kršila 14. in 74. člena Ustave, naj bi bila v nasprotju tudi z 22. členom Ustave, ker da zadrugam ne omogoča enakega varstva pravic.
5. Pobudnica zatrjuje, da ima pravni položaj zadruge in da izpodbijana določba neposredno posega v njene pravne koristi. V dokaz je predložila izpisek iz sodnega registra, iz katerega je razvidno, da je registrirana kot Zadružna zveza Slovenije, zadruga z omejeno odgovornostjo.
6. Pobudnica predlaga, da Ustavno sodišče izpodbijano določbo ZISDU razveljavi, kolikor zadrugam in drugim pravnim osebam na splošno prepoveduje neposredno ali posredno pridobitev delnic oziroma deležev v družbah za upravljanje.
B.
7. Po 24. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za oceno ustavnosti zakona, če izkaže svoj pravni interes. Po določbi drugega odstavka navedenega člena je pravni interes podan, če zakon, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
8. Politične stranke, društva, zbornice in združenja imajo pravni interes le za izpodbijanje predpisov, ki neposredno posegajo v njihove pravice in pravne interese ali v njihov pravni položaj. Za pobude, ki jih vlagajo ti subjekti v imenu in zaradi interesov svojih članov, pa njihov pravni interes v smislu 24. člena ZUstS ni izkazan. Po 1. členu Zakona o zadrugah (Uradni list RS, št. 13/92 - v nadaljevanju: ZZad) je zadruga organizacija vnaprej nedoločenega števila članov, katere naloga je pospeševanje gospodarskih koristi svojih članov. Zaradi varovanja in pospeševanja skupnih interesov zadrug ZZad v 49. členu določa, da se lahko zadruge združujejo v zadružne zveze. V četrtem odstavku istega člena določa, da se za zadružne zveze smiselno uporabljajo določbe ZZad, če sam Zakon za zadružne zveze ne določa kaj drugega. Zadružna zveza Slovenije je zato v skladu s citirano določbo statusno organizirana smiselno enako kot v njo včlanjene zadruge in je v sodni register pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vpisana kot Zadružna zveza Slovenije, zadruga z omejeno odgovornostjo, Ljubljana. Vendar pa je njen značaj, ki izhaja iz funkcije in dejavnosti, opredeljen v VII. poglavju ZZad in v 2. členu Pravil Zadružne zveze Slovenije, ki so bile sprejete na občnem zboru dne 23. aprila 1992 in 17. junija 1993 (v nadaljevanju: Pravila), drugačen od značaja in položaja v njo vključenih zadrug. V citiranem členu Pravil je določeno, da Zadružna zveza Slovenije za svoje člane opravlja interesno zastopanje pred državnimi in drugimi organi, revizijo včlanjenih zadrug, daje članom nasvete na pravnem, gospodarskem in organizacijskem področju, opravlja za člane informacijsko dejavnost, organizira izobraževanje, sodeluje v postopkih kolektivnega dogovarjanja in pospešuje gospodarsko sodelovanje svojih članov s tujino. Vlaganja sredstev v nakup poslovnih deležev ali delnic kapitalskih družb Pravila med dejavnostmi Zadružne zveze Slovenije ne predvidevajo, niti v njenem imenu, niti v imenu njenih članic. V zvezi s podano pobudo izpodbijana določba 8. člena ZISDU tako v ničemer neposredno ne posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj Zadružne zveze Slovenije, zato za sprejem podane pobude ni izkazan predpisani procesni pogoj in jo je bilo potrebno zavreči.
C.
9. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Lovro Šturm, dr. Janez Šinkovec, dr. Lojze Ude, Franc Testen in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
dr. Tone Jerovšek