U-I-171/93
Natisni
Opravilna št.:
U-I-171/93
Datum odločitve:
23. 12. 1993
Objavljeno:
OdlUS II, 125
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1993:U.I.171.93
Akt:
Akt o reorganizaciji Letališkega podjetja Aerodrom Portorož, d.o.o., Sečovlje (Primorske novice, Uradne objave, št. 14/93)
Izrek:
Postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega akta se ustavi.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ni pristojno za oceno akta o reorganizaciji podjetja, ki na področju gospodarske infrastrukture opravlja dejavnosti ali zadeve posebnega družbenega pomena, ker gre za posamičen akt.
Geslo:
Nepristojnost ustavnega sodišča za oceno akta o reorganizaciji letališkega podjetja kot posamičnega akta.
Pravna narava akta o reorganizaciji.
Pravna podlaga:
Ustava, 160. čl.
Ustavni zakon za izvedbo Ustave (UZIU), 7. čl.
Zakon o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (ZUSS), 1. al. 2. odst. 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
akt podjetja oz. družbe
Vlagatelj:
Turistično podjetje Casino, d.d. Portorož
Datum vloge:
8. 9. 1993
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US16264
Dokument v PDF obliki:
U-I-171-93.pdf
116 KB
Prenesite datoteko
U-I-171/93-12
23/12-1993
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na predlog Turističnega podjetja Casino d.d. Portorož, ki ga zastopa Gregor Velkaverh, odvetnik v Kopru, na seji dne 23/12-1993
s k l e n i l o :
Postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti akta o reorganizaciji Letališkega podjetja Aerodrom Portorož, d.o.o., Sečovlje z dne 20. julija 1993 (Primorske novice, Uradne objave, št. 14/93) se ustavi.
O b r a z l o ž i t e v
V predlogu za oceno ustavnosti in zakonitosti Akta o reorganizaciji Letališkega podjetja Aerodrom Portorož, d.o.o., Sečovlje, ustanovitelj tega letališkega podjetja Turistično podjetje Casino trdi, da se je izvršni svet občine Piran s tem aktom oklical za ustanovitelja in prevzel vse ustanoviteljeve pravice ter jih na ta način odvzel predlagatelju. To naj bi bilo v nasprotju z zakonom o gospodarskih družbah, ki da ne pozna vršilca funkcije ustanovitelja, z drugim aktom pa da take funkcije ni mogoče uvesti. Izvršni svet je prepovedal z napadenim aktom statusne spremembe in s tem reguliral materijo, ki jo lahko uredi le zakon. S tem aktom naj bi kršil tudi svobodo gospodarske pobude, saj je določil pogoje za sklepanje dolgoročnih pogodb in za razpolaganje z osnovnim kapitalom družbe. Na podlagi določbe drugega odstavka 75. člena zakona o gospodarskih javnih službah pa izvršni svet tudi ne bi bil pristojen urejati pravnih razmerij v podjetjih, katerih ustanovitelji so drugi. V dopolnitvi svojega predloga je predlagatelj še predlagal, naj kot nasprotni udeleženec sodeluje tudi občina Piran. Po njegovem mnenju lahko izvršni svet izdaja le predpise ali pa akte v upravnem postopku, proti vsakemu aktu pa mora biti prizadetim priznano pravno sredstvo. Akt izvršnega sveta naj ne bi bil začasne narave, po svoji vsebini pa naj bi predstavljal nacionalizacijo. Predlagatelj meni, da je ta akt v neskladju z ustavo in zakonom o gospodarskih družbah ter zakonom o gospodarskih javnih službah.
V odgovoru na predlog in v dopolnitvi odgovora se nasprotni udeleženec sklicuje na določbo drugega odstavka 75. člena zakona o gospodarskih javnih službah, ki ga po njegovem mnenju pooblašča za dajanje soglasij in spreminjanje aktov o reorganizaciji podjetij, ki opravljajo dejavnosti in zadeve posebnega družbenega pomena na področju gospodarske infrastrukture. Na podlagi citirane določbe zakona o gospodarskih javnih službah naj bi imel izvršni svet občine pravico posegati v organizacijo podjetij, ki jih ni sam ustanovil. Odločilno je, da opravljajo dejavnosti ali zadeve posebnega družbenega pomena. Predvsem pa napadeni akt po mnenju nasprotnega udeleženca ni predpis lokalne skupnosti in ne splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, temveč je individualni akt, za katerega oceno pa ustavno sodišče v smislu 160. člena ustave ni pristojno. Izvršni svet je z izpodbijanim aktom začasno uredil organizacijo letališkega podjetja, vsebinsko pa ne gre za nacionalizacijo, temveč za urejanje lastninskih razmerij na področju gospodarske infrastrukture z uveljavitvijo razlikovanja pravnih oseb na osebe zasebnega in javnega prava.
Ustavno sodišče je kot predpostavko za svoje odločanje najprej ocenjevalo, ali je napadeni akt predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil. Po določbah 4. in 5. alinee prvega odstavka 160. člena ustave je ustavno sodišče namreč pristojno, da odloča o skladnosti predpisov lokalnih skupnosti z ustavo in z zakoni in o skladnosti splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil, z ustavo, zakoni in podzakonskimi predpisi.
Ustavno sodišče je ocenilo, da je akt o reorganizaciji podjetja, ki na področju gospodarske infrastrukture opravlja dejavnosti ali zadeve posebnega družbenega pomena, posamičen akt, enako kot akt o ustanovitvi podjetja. Določbe o prevzemu funkcije ustanovitelja s strani izvršnega sveta in določbe, ki se nanašajo na upravljanje (imenovanje in razrešitev upravnega odbora, imenovanje in razrešitev direktorja itd.), na prepoved statusnih sprememb ali prepoved sklepanja pogodb o dolgoročnem medsebojnem poslovanju brez soglasja ustanovitelja ter na prepoved odtujitve, obremenitve, zamenjave ali prepoved kakršnegakoli razpolaganja s premoženjem podjetja brez soglasja ustanovitelja niso določbe, ki bi na splošno veljale za vsa podjetja, ki v občini Piran opravljajo na področju gospodarske infrastrukture dejavnosti ali zadeve posebnega družbenega pomena, temveč so po vsebini posamične določbe, ki veljajo le za prizadeto letališko podjetje.
Ker gre za posamični akt, katerega ustavnosti in zakonitosti ni pristojno ocenjevati, je ustavno sodišče postopek ustavilo, zato ni ocenjevalo trditev predlagatelja o neskladju napadenega akta in njegovih posameznih določb z ustavo in zakoni, saj je to lahko predmet samo tistega postopka, v katerem se izpodbijajo posamični akti.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 7. člena ustavnega zakona za izvedbo ustave Republike Slovenije in 1. alinee drugega odstavka 25. člena zakona o postopku pred Ustavnim sodiščem SRS (Uradni list SRS, št. 39/74 in 28/76) v sestavi: predsednik ustavnega sodišča dr. Peter Jambrek in sodniki dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo s sedmimi glasovi proti dvema.
P r e d s e d n i k
dr. Peter Jambrek