U-I-105/94
Natisni
Opravilna št.:
U-I-105/94
Datum odločitve:
20. 5. 1994
Objavljeno:
OdlUS III, 56
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1994:U.I.105.94
Akt:
Zakon o referendumu za ustanovitev občin (Ur. list RS, št. 5/94) (ZRUO)
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti tretjega odstavka 12. člena Zakona o referendumu za ustanovitev občin se zavrne.
Evidenčni stavek:
Zakonska določitev besedila referendumskega vprašanja ni v neskladju z ustavo, ker v povezavi z določbami istega zakona in drugih predpisov ter aktov o izvedbi referenduma zagotavlja, da bo dosežen njegov namen, to je ugotoviti voljo prebivalcev na posameznih območjih, v kakšni in kateri bodoči občini želijo živeti.
Geslo:
Kvalifikacija vloge krajevne skupnosti kot vlagatelja pred ustavnim sodiščem - pravni interes.
Opredelitev referendumskega vprašanja v zvezi z referendumom za ustanovitev občin.
Pravna podlaga:
Ustava, 139. čl.
Zakon o lokalni samoupravi (ZLS), 14. čl.
Zakon o referendumu za ustanovitev občin (ZRUO), 10. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču RS (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi sklepa se ustavno sodišče sklicuje na obrazložitev svoje odločbe, št. U-I-85/94, z dne 20/5-1994.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Predsednik Sveta Krajevne skupnosti Ljubljana - Šentvid
Datum vloge:
16. 5. 1994
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US17040
Dokument v PDF obliki:
U-I-105-94.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
U-I-105/94
20/5-1994
S K L E P
Ustavno sodišče je na pobudo predsednika Sveta KS Ljubljana - Šentvid, na seji dne 20/5-1994
s k l e n i l o :
Pobuda za oceno ustavnosti tretjega odstavka 12. člena Zakona o referendumu za ustanovitev občin (Uradni list RS, št. 5/94) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
Predsednik Sveta KS Ljubljana-Šentvid je z vlogo, naslovljeno kot zahtevo, predlagal oceno ustavnosti tretjega odstavka 12. člena Zakona o referendumu za ustanovitev občin.
Po mnenju pobudnika obvezno besedilo referendumskega vprašanja, kot ga določa izpodbijana zakonska določba, ni oblikovano tako, da bi ljudje vedeli, o čem dejansko glasujejo. Zato naj ob takem vprašanju rezultati referendumov ne bi odražali dejanske volje ljudi. Vprašanje zajema pojem referendumskega območja, ne vsebuje pa tudi imena bodoče občine. Le ob vprašanju, ki bi zajemalo tudi ime občine, bi bilo ljudem jasno, za kaj gre.
Pobudnik predlaga, da Ustavno sodišče razveljavi besedilo tretjega odstavka 12. člena zakona, ki se nanaša na referendumsko vprašanje, in določi takšno vprašanje, ki bo nedvoumno zajemalo tudi ime bodoče občine, o kateri se bodo ljudje izjavljali na referendumu. Predlaga tudi, da se do takrat začasno ustavijo vse aktivnosti vseh organov v zvezi s pripravami na referendum.
Zaradi nujnosti zadeve je Ustavno sodišče o njej odločilo, ne da bi zahtevalo odgovor Državnega zbora.
B.-I
Vlogo je Ustavno sodišče obravnavalo kot pobudo, čeprav je bila naslovljena kot zahteva. Ker lokalne skupnosti v smislu Ustave še niso ustanovljene, krajevna skupnost ne izpolnjuje pogojev, da bi lahko vložila zahtevo po 7. alinei prvega odstavka 23. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94).
Pravni interes za vložitev pobude pa je Ustavno sodišče, enako kot v odločbi U-I-85/94 z dne 20/5/1994, priznalo tudi predsedniku Sveta KS.
B.-II
Izpodbijani tretji odstavek 12. člena Zakona o referendumu za ustanovitev občin (Uradni list RS, št. 5/94, v nadaljevanju: ZRUO) določa besedilo vprašanja o katerem se bo odločalo na referendumu za ustanovitev občin. Vprašanje se glasi: " Ali ste za to, da se na našem referendumskem območju ustanovi občina? ". Tretji odstavek 139. člena Ustave določa, da se občina ustanovi z zakonom po prej opravljenem referendumu, s katerim se ugotovi volja prebivalcev na določenem območju. Zakon tudi določi območje občine. Po Zakonu o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št.72/93) se pred določitvijo območja občine z referendumom ugotovi volja polnoletnih prebivalcev določenih krajevnih skupnosti oziroma naselij o vključitvi v določeno občino.
Državni zbor določi območje občine z zakonom v skladu z izraženo voljo prebivalcev, ki so glasovali na referendumu. Izjemoma lahko Državni zbor sprejme popravke meja občine v primerih, ko ugotovi, da so si referendumske odločitve v nasprotju (prvi, drugi in tretji odstavek 14. člena).
Na podlagi 10. člena ZRUO mora akt o razpisu referenduma določiti območje, za katero se razpisuje referendum, dan izvedbe in besedilo vprašanja, ki bo postavljeno na referendumu.
Besedilo referendumskega vprašanja določa izpodbijani tretji odstavek 12. člena ZRUO s tem, da je v 5. odstavku istega člena dana možnost Državnemu zboru, da lahko za posamezni primer določi tudi drugačno vprašanje.
Odlok o razpisu referenduma za ustanovitev občin (Uradni list RS, št.22/94) v III. točki določa referendumsko vprašanje v zakonskem besedilu, razen za štiri referendumska območja, za katera določa drugačno vprašanje.
V tretjem odstavku 12. člena ZRUO določeno besedilo referendumskega vprašanja po presoji Ustavnega sodišča ni v neskladju s tretjim odstavkom 139. člena Ustave. V povezavi z drugimi določbami istega zakona in drugih predpisov ter aktov, ki urejajo izvedbo referenduma, namreč zagotavlja, da bo dosežen njegov namen: ugotoviti voljo prebivalcev na posameznih območjih, v kakšni in kateri bodoči občini želijo živeti.
Po določbi drugega odstavka 12. člena ZRUO mora glasovnica, s katero se bo glasovalo, vsebovati tudi navedbo območja, za katero je razpisan referendum. Iz vzorca glasovnice, ki ga je pripravila Republiška volilna komisija, je razvidno, da bodo na glasovnici navedena tudi naselja, ki jih območje obsega, in ime referendumskega območja. Iz take vsebine glasovnice bo dovolj jasno in nedvoumno mogoče ugotoviti, o čem se odloča z odgovorom na postavljeno referendumsko vprašanje.
Ker je na podlagi vsega navedenega Ustavno sodišče ugotovilo, da je pobuda očitno neutemeljena, jo je kot tako zavrnilo na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o ustavnem sodišču.
C.
Sklep je Ustavno sodišče sprejelo soglasno v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič.
P r e d s e d n i k :
dr. Tone Jerovšek