U-I-137/95
Natisni
Opravilna št.:
U-I-137/95
Datum odločitve:
3. 11. 1995
Objavljeno:
OdlUS IV, 112
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1995:U.I.137.95
Akt:
Zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (Ur. list RS, št. 5/94 in 38/94) (ZPVAS)3. odst. 4. čl. in 2. odst. 8. čl.
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti 3. odst. 4. čl. in 2. odst. 8. čl.

Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker je ustavno sodišče ugotovilo, da pobudnika ne izkazujeta pravnega interesa, je pobudo zavrglo.
Geslo:
Izkazani pravni interes pobudnika kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Lastninska pravica tujcev.
Pravna podlaga:
Zakon o denacionalizaciji (ZDen), 32., 3., 88. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Gorazd Cuznar in Vladimir Dejan, Ljubljana
Datum vloge:
14. 7. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17594
Dokument v PDF obliki:
U-I-137-95.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
U-I-137/95-8
3.11.1995
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Gorazda Cuznarja in Vladimirja Dejana, obeh iz Ljubljane, na seji dne 3.11.1995
s k l e n i l o :
Pobuda za oceno ustavnosti tretjega odstavka 4. člena in drugega odstavka 8. člena Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (Uradni list RS, št. 5/94 in 38/94) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnika navajata, da Zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (v nadaljevanju: ZPVAS) v 4. členu določa, da imajo pravico do ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti vsi nekdanji člani ali njihovi dediči oziroma njihovi pravni nasledniki, na katere je bila prenesena premoženjska pravica iz tretjega odstavka 1. člena Zakona, če so državljani Republike Slovenije ali če so domače pravne osebe. Po tretjem odstavku 4. člena pa imajo pravico do članstva in ponovne vzpostavitve agrarne skupnosti tudi tuji državljani, če so bili člani nekdanje agrarne skupnosti ali so njihovi dediči oziroma pravni nasledniki, na katere je bila prenesena premoženjska pravica iz tretjega odstavka 1. člena, pod pogojem, da imajo agrarne skupnosti oziroma njihovi člani po mednarodnih sporazumih pravico do uveljavljanja pravic nekdanjih agrarnih skupnosti na zemljiščih, ki so na ozemlju druge države.
2. Po mnenju pobudnikov je določba tretjega odstavka 4. člena ZPVAS v nasprotju z Ustavo. Ustava v drugem odstavku 68. člena določa, da tujci na zemljiščih ne morejo pridobiti lastninske pravice, razen z dedovanjem ob pogoju vzajemnosti. Po mnenju pobudnikov imajo tujci po tretjem odstavku 4. člena ZPVAS možnost pridobitve lastninske pravice na zemljiščih.
3. Pobudnika navajata, da je v nasprotju z Ustavo tudi določba drugega odstavka 8. člena ZPVAS. Ta člen določa, da se v primeru, če je prejšnji imetnik premoženjske pravice že mrtev ali razglašen za mrtvega, po tem zakonu vrnjene premoženjske pravice štejejo za pozneje najdeno premoženje in se zanje dedovanje izvede po zakonu o dedovanju. V primeru že umrlih tujcev - članov nekdanje agrarne skupnosti naj bi bilo njihovim dedičem na ta način omogočeno pridobiti zemljišča, pri tem pa ni potreben dodatni pogoj, ki ga določa Ustava, to je pogoj vzajemnosti.
4. Pravni interes utemeljujeta z dejstvom, da sta od Sklada stavbnih zemljišč Občine Sežana kupila parcelo, katere lastnik je bila pred podržavljenjem agrarna skupnost Bazovica (sedaj Italija), njeni člani pa so državljani Republike Italije.
5. Pobudnika predlagata začasno zadržanje izvajanja tretjega odstavka 4. člena in drugega odstavka 8. člena ZPVAS. Rok za vložitev zahtevkov po tem zakonu je 19.2.1996, morebitna odločitev v njuno korist pa bi lahko imela učinke le za naprej, poleg tega pa naj bi z izvajanjem Zakona prišlo do neposrednega obida Ustave.
B.
6. Po določbi 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo da pisno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona, če izkaže pravni interes. Pravni interes je po določbi drugega odstavka navedenega člena podan, če zakon, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj.
7. Pobudnika utemeljujeta svoj pravni interes z navedbo, da sta na podlagi pogodbe o oddaji stavbnega zemljišča, ki sta jo dne 2.12.1992 sklenila z občino, pridobila pravico uporabe na zemljiščih, ki bi bila lahko predmet vračanja po izpodbijani določbi ZPVAS.
8. Ustavno sodišče je ugotovilo, da pobudnika ne izkazujeta pravnega interesa. Na podlagi prvega odstavka 32. člena Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91, 31/93, 56/92 - odl. US, 13/93 - odl. US, 31/93, 24/95 - odl. US - v nadaljevanju: ZDen), ki se po določbi tretjega odstavka 8. člena ZPVAS smiselno uporablja tudi za vračanje premoženja po ZPVAS, obstaja pravna ovira za vračanje nepremičnine. Omenjeni člen namreč določa, da se podržavljena nezazidana stavbna zemljišča ne vračajo, če so bila ob uveljavitvi tega zakona že oddana za gradnjo. Če je pogodba o oddaji zemljišč za gradnjo veljavna, torej izpodbijana določba ZPVAS ne posega v pravni položaj pobudnikov.
9. Glede na to, da je med podlagami za vračanje podržavljenega premoženja v sedmi točki 3. člena ZDen naveden tudi Zakon o razpolaganju s premoženjem bivših agrarnih skupnosti, se v konkretnem primeru lahko pokaže, da je navedena pogodba o oddaji stavbnega zemljišča, ki je bila sklenjena po uveljavitvi ZDen, v nasprotju z določbo prvega odstavka 88. člena ZDen in glede na to nična po določbi drugega odstavka navedenega člena. V tem primeru pobudnika na navedenem zemljišču že na podlagi določb ZDen nimata nobenih pravic in torej tudi ne pravnega interesa za izpodbijanje določb ZPVAS, ki bi bile lahko podlaga za vrnitev teh zemljišč upravičencem - članom agrarnih skupnosti.
10. Ker pobudnika ne izkazujeta pravnega interesa, ki je predpisan kot procesna predpostavka za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem, je bilo potrebno njuno pobudo zavreči.
C.
11. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena v zvezi s 24. členom ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Tone Jerovšek