U-I-306/94
Natisni
Opravilna št.:
U-I-306/94
Datum odločitve:
16. 3. 1995
Objavljeno:
OdlUS IV, 27
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1995:U.I.306.94
Akt:
Zakon o dohodnini (Ur. list RS, št. 71/93) (ZDoh), 2. odst. 114. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 114. člena Zakona o dohodnini se zavrne.
Evidenčni stavek:
1. Ni v neskladju z Ustavo oziroma z njenim načelom o enakem varstvu pravic določba zakona, ki v primeru poračuna preveč plačanega davka z neplačanimi obveznostmi zavezanca določa, da vložitev pritožbe ne zadrži izvršitve njene odločbe.
2. Ustavno sodišče ni pristojno za ugotavljanje skladnosti med zakoni.
3. Upravne odločbe pristojnih občinskih organov niso predmet postopka pred Ustavnim sodiščem.
Geslo:
Načelo o enakem varstvu pravic.
Dohodnina (poračun preveč plačanega davka).
Nepristojnost ustavnega sodišča za ugotavljanje neskladnosti med zakoni.
Nepristojnost ustavnega sodišča za oceno upravnih odločb občinskih organov.
Varstvo osebnih podatkov.
Ustavna pravica do pritožbe.
Pravna podlaga:
Ustava, 38. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Srečko Mrak, Ljubljana
Datum vloge:
23. 11. 1994
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US17350
Dokument v PDF obliki:
U-I-306-94.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-306/94-7
16.3.1995
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Srečka Mraka iz Ljubljane na seji dne 16.3.1995
s k l e n i l o:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 114. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 71/93) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
Pobudnik predlaga oceno ustavnosti drugega odstavka 114. člena Zakona o dohodnini (v nadaljevanju: ZDoh), ki ureja poračun preveč plačanega davka z neporavnanimi obveznostmi. Po citirani določbi drugega odstavka 114. člena izpodbijanega zakona se preveč plačani davek skupaj s pripadajočimi obrestmi zmanjša za znesek obveznosti po ZDoh in Zakonu o davkih občanov (Uradni list SRS, št. 36/88, 8/89 in Uradni list RS, št. 48/90 in 7/93), ki jim je potekel rok plačila. Po mnenju pobudnika navedene določbe niso v skladu z določbami 22. člena Ustave o enakem varstvu pravic in 25. člena Ustave o pravici do pravnega sredstva. Pobudnik zatrjuje, da citirane določbe zakona o avtomatičnem poračunu preveč plačanih davkov z neplačanimi obveznostmi jemljejo davčnemu zavezancu ustavno pravico do pritožbe oziroma ugovora zoper odločbo, s katero je določena njegova davčna obveznost. Po mnenju pobudnika bi bilo mogoče takšen poračun opraviti šele, ko bi bila odločitev o neplačani davčni obveznosti dokončna oziroma pravnomočna.
Pobudnik navaja v pobudi še, da določbe 114. člena ZDoh niso skladne z določbami Zakona o varstvu osebnih podatkov (Uradni list SRS, št. 8/90), ker omogočajo upravnemu organu vpogled v podatke, za katere bi bila potrebna privolitev prizadetega zavezanca.
Pobuda ni utemeljena, saj z določbami izpodbijanega člena ZDoh niso kršene ustavne določbe o enakem varstvu pravic oziroma o pravici do pravnega varstva. Poračun preveč plačanega davka z neplačanimi obveznostmi nikakor ne pomeni odvzema pravice do pravnega sredstva zoper prvostopno odločbo o določitvi obveznosti. Zavezanec lahko vloži redno pravno sredstvo zoper prvostopno odločbo o odmeri davčne obveznosti, s katero ni zadovoljen, ne glede na opravljeni poračun. Če bo davčni zavezanec s pravnim sredstvom uspel, mu bodo sredstva, s katerimi je bila poračunana njegova neplačana davčna obveznost, po dokončnosti odločbe vrnjena. Pri tem davčni zavezanec ne more biti materialno oškodovan, saj se za preveč plačani davek po 114. členu ZDoh priznajo ustrezne obresti.
V davčnih postopkih je splošno veljavno načelo, da pritožba ne odloži izterjave odmerjene davčne obveznosti. Zato pritožba zoper prvostopno odločbo tudi ne more preprečiti poračuna preveč plačanega davka z neplačanimi obveznostmi, kot je to določeno v izpodbijani določbi drugega odstavka 114. člena ZDoh. S preveč plačanim davkom se tako lahko poračuna tudi neplačana obveznost, čeprav odločba o določitvi obveznosti še ni dokončna.
Glede na navedeno izpodbijane določbe ZDoh ne posegajo v zavezančevo ustavno pravico do pritožbe zoper prvostopno odločbo. Očitana neskladnost ZDoh z Zakonom o varstvu osebnih podatkov ne more biti predmet presoje ustavnosti in zakonitosti, saj Ustavno sodišče ni pristojno za ugotavljanje skladnosti med zakoni, izpodbijana ureditev pa tudi ni v neskladju z 38. členom Ustave (varstvo osebnih podatkov).
Pobudnik opozarja v pobudi tudi na nekatere kršitve zakonov z upravnimi odločbami pristojnih občinskih organov. Odločbe, s katerimi naj bi bili kršeni zakoni, bi lahko pobudnik izpodbijal v upravnem postopku oziroma v upravnem sporu in ne morejo biti predmet postopka za presojo skladnosti zakona z Ustavo.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Tone Jerovšek