Up-262/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-262/96
Datum odločitve:
12. 12. 1997
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1997:Up.262.96
Akt:
Ustavna pritožba J. Š. iz L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. U 637/94-4 z dne 12.6.1996
Izrek:
Ustavna pritožba J. Š. iz L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zavrglo, ker je ugotovilo, da pravni interes pritožnika ne obstoji več. Ustavni pritožnik je namreč kot prejšnji imetnik pravice uporabe med postopkom po samem zakonu (ZLNDL) postal lastnik stavbnega zemljišča, kar je želel doseči z ustavno pritožbo.
Geslo:
Pravni interes kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zako lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (ZLNDL), 2., 3., 4., 5., 6., 7. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 6. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
19. 9. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18680
Up-262/96
12.12.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe J. Š. iz L. na seji senata dne 12. decembra 1997
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba J. Š. iz L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. U 637/94-4 z dne 12.6.1996 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik je dne 18.9.1996 priporočeno po pošti vložil ustavno pritožbo zoper v izreku navedeno sodbo Vrhovnega sodišča, s katero je bila zavrnjena njegova tožba v upravnem sporu zoper odločbo tožene stranke Ministrstva za okolje in prostor št. 351/D- 225/93 z dne 9.3.1994 zaradi denacionalizacije. Ministrstvo za okolje in prostor je namreč zavrnilo njegovo pritožbo zoper sklep Sekretariata za občo upravo in razvoj krajevnih skupnosti Občine Ljubljana Moste Polje št. 351-579/93 z dne 23. 8. 1993, s katerim je ta zavrgel pritožnikovo zahtevo za vzpostavitev lastninske pravice na podržavljenem stavbnem zemljišču, na katerem je imel ta pravico uporabe, ki jo je pridobil z dedovanjem; Sekretariat je namreč ugotovil, da po določbah Zakona o denacionalizaciji (v nadaljevanju: ZDen) ni pogojev za uvedbo postopka. Vrhovno sodišče v izpodbijani sodbi ugotavlja, da ZDen ne ureja vzpostavitve lastninske pravice na podržavljenem stavbnem zemljišču v korist pravnih naslednikov, po ZDen je to možno le za prejšnje lastnike (denacionalizacijske upravičence), kolikor imajo še pravico uporabe, pri čemer se sodba opira na 31. člen ZDen. Pritožnik meni, da mu je bila s takšno sodbo kršena pravica do zasebne lastnine in dedovanja iz 33. člena Ustave, tudi sam 31. člen ZDen naj bi bil protiustaven. Pri tem pritožnik poudarja, da Ustava ne pozna več družbene lastnine. Pritožnik predlaga, da se njegovi pritožbi ugodi in vzpostavi na zemljišču parc. št. 1445 k.o.
Zelena jama lastninska pravica.
2. Vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora izkazati pravovarstveni interes: kot verjetno mora izkazati, da bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči. Tudi za vložitev ustavne pritožbe kot pravnega sredstva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin mora torej pritožnik izkazati pravni interes.
3. Med postopkom je dne 25.7.1997 (oziroma dan po objavi) stopil v veljavo Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (Uradni list RS, št. 44/97 - v nadaljevanju: ZLNDL). Po prvem odstavku 2. člena ZLNDL nepremičnine postanejo lastnina fizičnih oseb, ki imajo na nepremičnini pravico uporabe, po drugem odstavku istega člena se vpis opravi na predlog, ki je po prvem odstavku 6. člena istega zakona takse prost. Po 7. členu ZLNDL so osebe iz 2. člena tega zakona (kot tudi iz 3., 4. in 5. člena) pridobile lastninsko pravico z dnem uveljavitve ZLNDL.
4. Glede na navedeno je torej ustavni pritožnik kot prejšnji imetnik pravice uporabe po samem zakonu (ZLNDL) postal lastnik stavbnega zemljišča. Zato tudi ugodna odločitev Ustavnega sodišča na pravni položaj ustavnega pritožnika glede lastništva parc. št. 1445 k.o. Zelena jama ne bi več imela vpliva.
5. Ker pravni interes pritožnika ne obstoji več, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi 6. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.
Predsednik senata
dr. Tone Jerovšek