U-I-280/95
Natisni
Opravilna št.:
U-I-280/95
Datum odločitve:
21. 12. 1995
Objavljeno:
OdlUS IV, 127
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1995:U.I.280.95
Akt:
Statut Občine Puconci (Ur. list RS, št. 34/95), 34. čl.
Izrek:
Pobuda za oceno zakonitosti 34. člena Statuta Občine Puconci se zavrže.
Evidenčni stavek:
Določba občinskega statuta, ki daje županu pristojnost, da odloča o nakupu nepremičnin, ne posega v pravice, pravne koristi ali pravni položaj člana občinskega sveta, zato ni podan njegov pravni interes za vložitev pobude za začetek postopka za oceno zakonitosti takšne določbe.
Geslo:
Pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Pristojnost župana za odločanje o nakupu in prodaji premičnin.
Odklonilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 21., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Jože Časar, Puconci
Datum vloge:
20. 11. 1995
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US17653
Dokument v PDF obliki:
U-I-280-95.pdf
113 KB
Prenesite datoteko
U-I-280-95_LM Krivic.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-280/95
21.12.1995
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Jožeta Časarja iz Puconcev za začetek postopka za oceno zakonitosti na seji dne 21.12.1995
s k l e n i l o :
Pobuda za oceno zakonitosti 34. člena Statuta Občine Puconci (Uradni list RS, št. 34/95) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v :
1. Pobudnik, član Občinskega sveta Občine Puconci, predlaga, da Ustavno sodišče ugotovi, da 34. člen Statuta Občine Puconci (v nadaljevanju: Statut) ni v skladu z Zakonom o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 72/93, 6/94 - odl. US, 45/94 - odl. US, 57/94, 14/95 in 20/95 - odl. US - v nadaljevanju: ZLS). Predlaga tudi, da Ustavno sodišče do dokončne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijanje določbe. Četrta alinea 34. člena Statuta daje županu pristojnost, da odloča o nakupu in prodaji premičnin. Šesta alinea istega člena pa mu daje pristojnost, da odloča o nakupu nepremičnin, če je le-to sprejeto s proračunom občine. Pobudnik meni, da je takšna ureditev v nasprotju z drugim in tretjim odstavkom 51. člena in deseto alineo drugega odstavka 29. člena ZLS.
2. Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) določa v 24. členu, da lahko pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti vloži vsakdo, ki izkaže svoj pravni interes. Pravni interes za vložitev pobude je podan, če izpodbijani predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Izpodbijane določbe Statuta z ničimer ne posegajo v pravice, pravne koristi oziroma pravni položaj pobudnika, saj urejajo pristojnosti občinskih organov (župana in občinskega sveta), ne pa pravic oziroma pravnega položaja članov občinskega sveta. Ustavno sodišče je iz navedenih razlogov pobudo zavrglo.
3. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 21. in 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in sodniki dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Janez Šinkovec, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo s petimi glasovi proti štirim. Proti so glasovali sodniki Jambrek, Krivic, Šturm in Testen. Sodnik Krivic je dal odklonilno ločeno mnenje.
Predsednik
dr. Tone Jerovšek
Odklonilno ločeno mnenje sodnika Krivica
Glasoval sem proti zavrženju pobude zaradi neizkazanosti pravnega interesa, ker bi bilo v takih primerih članom občinskega sveta po mojem mnenju treba pravni interes vendarle priznati - ne glede na to, da bi bilo v tem konkretnem primeru po mojem mnenju potem treba vloženo pobudo zavrniti kot vsebinsko neutemeljeno (ker izhaja iz napačnega razumevanja 51.člena ZLS in iz neupoštevanja spremenjenega besedila 29. člena ZLS).
Res je sicer, da izpodbijane statutarne določbe (s tem ko neke pristojnosti po mnenju pobudnika nezakonito jemljejo občinskemu svetu in dajejo županu) neposredno posegajo le v pravni položaj občinskega sveta, v pravni položaj njegovih članov pa le posredno - toda v specifičnem položaju, ko so bile te pristojnosti občinskemu svetu (po mnenju pobudnika nezakonito) odvzete s predpisom občinskega sveta samega, ki lastnih predpisov po zakonu ne more izpodbijati pred Ustavnim sodiščem, bi bilo pravni interes za izpodbijanje takega predpisa potem vendarle treba priznati članom tega organa. Po 24. členu ZUstS je pravni interes podan, če predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj.
Zakon torej pravnega interesa ne zožuje na zasebnopravne pravice in interese človeka kot zasebnika, zato tudi poseg v pravni položaj člana občinskega sveta (tu: odvzem možnosti, da bi soodločal o določenih javnih zadevah) vzpostavlja njegov pravni interes za presojo ustavnosti in zakonitosti takega posega.
Določbe 162. člena Ustave in 24. člena ZUstS o pravnem interesu kot pogoju za vložitev pobude imajo namen preprečiti sprožanje postopkov zoper predpise, ki sprožiteljev sploh ne prizadevajo, in razbremeniti Ustavno sodišče tudi s tem, da tudi med prizadetimi pobudo lahko dajo le neposredno prizadeti. Kadar se prvi (najbolj neposredno) prizadeti, to je občinski svet, v svojem pravnem položaju prizadane sam in zato takega predpisa ne le ne bo smel, ampak praviloma tudi ne bo hotel izpodbijati, je logično, da bi bilo pravni interes treba priznati "naslednjemu redu" prizadetih, to je posameznim njegovim članom. Občinski svet namreč praviloma ni politično in interesno homogeno telo, zato bi se lahko kdaj zgodilo, da bi se npr. iz političnih razlogov ene ali več političnih strank sam odpovedal nekim svojim pristojnostim, ki bi jih po zakonu ne v lastnem, ampak v javnem interesu moral opravljati prav on. Za varstvo javnega interesa in zakonitosti se mi zdi v takih primerih nujno priznati manjšini v občinskem svetu pravni interes za izpodbijanje takih predpisov občinskega sveta, saj je z nezakonitim ali protiustavnim občinskim predpisom te vrste prizadet tudi pravni položaj članov občinskega sveta, ki bi hoteli in po zakonu morali odločati o določenih javnih zadevah, odločitev večine v občinskem svetu pa jim je to možnost (in hkrati zakonsko pristojnost) odvzela.
Matevž Krivic