Up-64/99
Natisni
Opravilna št.:
Up-64/99
Datum odločitve:
31. 5. 2000
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:Up.64.99
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 193/98 z dne 1. 12. 1998 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1391/96 z dne 5. 3. 1998 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 274/95 z dne 3. 10. 1996
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 193/98 z dne 1. 12. 1998 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1391/96 z dne 5. 3. 1998 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 274/95 z dne 3. 10. 1996 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe, če z izpodbijanim posamičnim aktom očitno niso bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine.
Geslo:
Enako varstvo pravic.
Pravna podlaga:
Ustava, 22. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
2. 3. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US20200
Up-64/99
31. 5. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopajo B. B., C. C. in Č. Č., odvetniki v Z. na seji senata dne 31. maja 2000
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 193/98 z dne 1. 12. 1998 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1391/96 z dne 5. 3. 1998 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 274/95 z dne 3. 10. 1996 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožniku je delovno razmerje za določen čas prenehalo s potekom časa, za katerega je bilo sklenjeno. V sodnem postopku je zahteval ugotovitev, da naj bi bil začasno povečan obseg dela dejansko trajne narave, zaradi česar naj bi bila sklenitev delovnega razmerja za določen čas nezakonita. Zato naj bi bilo njegovo delovno razmerje dejansko sklenjeno za nedoločen čas.
2. V ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 22. in 23. člena Ustave, ker naj mu ne bilo omogočeno enako varstvo pravic kot drugi stranki. To utemeljuje s tem, da sodišče ni dopustilo izvedbe dokazov, ki jih je predlagal, in mu ni omogočilo, da se opredeli do dokumentacije druge stranke. Kot dokaz, ki naj bi ga sodišče zavrnilo prilaga izjavo sindikata.
3. Določba 22. člena Ustave vključuje pravico vsake od pravdnih strank, da sodišče obravnava, ovrednoti in obrazloženo sprejme ali zavrne njene trditve in stališča, če so postavljena v skladu z določbami pravdnega postopka in če niso očitno pravno nepomembna. To ustavno jamstvo se mora odražati tudi v dokaznem postopku, vendar pa ne pomeni, da ima pravdna stranka pravico do izvedbe vseh dokazov, ki jih predlaga. Če sodišče razumno oceni, da nekateri predlagani dokazi oziroma dejstva, ki naj se z njimi ugotovijo, za odločitev v sporu niso odločilni, ali da je neko dejstvo že dokazano, nadaljnjih dokazov ni dolžno izvajati.
Zadošča, da je sodišče dovolj prepričljivo in izčrpno obrazložilo, da je bilo že iz drugih izvedenih dokazov mogoče zanesljivo sklepati o obstoju odločilnih dejstev. Ker je v obravnavanem primeru sodišče to storilo, za kršitev 22. člena Ustave očitno ne gre.
4. Tudi trditev pritožnika, da sodišče predlaganega dokaza (izjave oziroma mnenja sindikata) ni izvedlo, ni utemeljena. Iz prvostopne sodbe jasno izhaja, da je sodišče v dokaznem postopku prebralo tudi mnenje sindikalnih zaupnikov in sindikata. Pritožbeno in revizijsko sodišče sta argumentirano odgovorili tudi na pritožnikove navedbe o dokaznem predlogu za zaslišanje sindikalnega poverjenika in o trditvah o domnevni nemožnosti opredeliti se do dokumentacije nasprotne stranke, predložene na javni obravnavi.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.
Predsednica senata:
Milojka Modrijan