Up-25/00
Natisni
Opravilna št.:
Up-25/00
Datum odločitve:
16. 2. 2000
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:Up.25.00
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje odvetnika B. B.
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje odvetnika B. B. se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če pritožnik predhodno ni izčrpal vseh pravnih sredstev.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Pravica do pravnega sredstva.

Odvetništvo in notariat.
Pravna podlaga:
Ustava, 25., 137. čl.

Zakon o odvetništvu (ZOdv), 1. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 51., 4. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
21. 1. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19950
Up-25/00
16. 2. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 16. februarja 2000
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje odvetnika B. B. se zavrže. O b r a z lo ž i t e v
1. Pritožnik v vlogi, naslovljeni kot ustavna pritožba, navaja, da je Delovno in socialno sodišče v Ljubljani s sodbo z dne 20. 5. 1999 razveljavilo sklepe o izrečenem disciplinskem ukrepu prenehanja delovnega razmerja. Iz nadaljnjih navedb pa izhaja, da naj bi mu njegov pooblaščenec v delovnem sporu, odvetnik B. B. iz Z., "zadržal zagotovljeni rok, da lahko začne postopek kazenske pritožbe na Ustavnem sodišču". Meni, da je odvetnik nosilec javnih pooblastil, ki naj bi mu s svojim ravnanjem kršil človekovo pravico iz 25. člena Ustave.
2. Po 50. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži le zoper posamične akte državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil. Odvetništvo je sicer samostojna in neodvisna služba, ki pa jo odvetniki opravljajo kot svoboden poklic in ne kot javno službo (prvi odstavek 137. člena Ustave in drugi odstavek 1. člena Zakona o odvetništvu, Uradni list RS, št. 18/93 - ZOdv). Ustavna pritožba zoper (ne)ravnanje odvetnika zato ni dopustna. Če meni, da ji je z nestrokovnim zastopanjem povzročil škodo, ima stranka možnost uveljavljati odškodninsko odgovornost odvetnika po splošnih pravilih o odškodninski odgovornosti.
3. Ob tem je pojasniti še naslednje. Ustavna pritožba ni možna pred izčrpanjem rednih pravnih sredstev - tudi izjemoma na podlagi drugega odstavka 51. člena ZUstS ne. Po izdani prvostopni sodbi je imel pritožnik enako kot nasprotna stranka na razpolago pritožbo, s čimer mu je bila zagotovljena pravica po 25. členu Ustave. Četudi v konkretni zadevi ni imel pravnega interesa za vložitev pravnega sredstva, ker je na prvi stopnji uspel, bi imel v postopku po pritožbi, če bi jo vložila nasprotna stranka, enakopraven položaj - svoja stališča do pritožbenih navedb bi lahko v celoti uveljavljal v odgovoru na pritožbo.
4. Ker ustavna pritožba ni dopustna, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi četrtega odstavka 55. člena v zvezi s 50. členom ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.
Predsednica senata:
Milojka Modrijan