Up-273/99
Natisni
Opravilna št.:
Up-273/99
Datum odločitve:
16. 11. 1999
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:Up.273.99
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Okrožnega sodišča v Celju št. Ks 414/99 z dne 15. 10. 1999
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Okrožnega sodišča v Celju se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pritožnik ni izčrpal vseh pravnih sredstev, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Upravni spor.
Pravna podlaga:
Ustava, 157. čl.

Zakon o kazenskem postopku (ZKP), 177., 399. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
25. 10. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19777
Up-273/99
16. 11. 1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 16. novembra 1999
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Okrožnega sodišča v Celju št. Ks 414/99 z dne 15. 10. 1999 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Z izpodbijanim sklepom je izvenrazpravni senat Okrožnega sodišča v Celju zavrnil pritožnikove dokazne predloge, podane v preiskavi. Z istim sklepom je senat tudi zavrnil pritožnikovo pritožbo zoper sklep preiskovalne sodnice o zavrženju njegove zahteve za varstvo zakonitosti kot nedovoljene. Pritožnik zatrjuje kršitev pravic iz 14., 22., 25. in 29. člena Ustave.
Navaja, da bi predlagani dokazi dokazali, da ima urejen status (neurejen status naj bi bil razlog za pripor), da je bil za isto dejanje že obravnavan, da ga obravnavajo ljudje, ki so v postopku izločitve, da priče lažejo in da ni bilo nobenih oglasov, ki naj bi jih tožilec navajal kot kronski dokaz. Navaja tudi, da je bila preiskovalna sodnica v izločitvenem postopku in da zadnja zahteva za njeno izločitev še ni bila obravnavana.
2. Iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je senat na predlog preiskovalne sodnice odločil o enajstih dokaznih predlogih, s katerimi je pritožnik predlagal pridobitev določenih listin in zaslišanje več prič. Senat je vse predloge obrazloženo zavrnil kot nepotrebne. Tako senat ugotavlja, da so nekateri predlagani dokazi že v kazenskem spisu in da so bile tudi nekatere od prič že zaslišane v preiskavi. Predlog za zaslišanje prič, ki naj bi pričale v zvezi z izterjavo, je senat zavrnil, ker kazniva dejanja, ki se pritožniku očitajo, niso povezana z izterjevalci. Glede zaslišanja ostalih prič pa naj bi iz predloga ne izhajalo, kaj naj bi te priče vedele v zvezi s kaznivimi dejanji.
3. Ena od predpostavk za vložitev ustavne pritožbe je po določbi prvega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) izčrpanost vseh pravnih sredstev. Praviloma se ustavna pritožba lahko vloži, ko so izčrpane vse redne in izredne pravne poti, s katerimi se lahko popravijo ali odpravijo kršitve ustavnih pravic. Po drugem odstavku 51. člena ZUstS lahko Ustavno sodišče izjemoma odloča o ustavni pritožbi pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev, če je zatrjevana kršitev očitna in bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice.
4. Pritožnik izpodbija sklep senata o zavrnitvi dokaznega predloga, danega v preiskavi. Zoper sklep, ki ga sprejme izvenrazpravni senat na zahtevo preiskovalnega sodnika po prvem odstavku 177. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 63/94 in 72/98 - v nadaljevanju: ZKP), v skladu z drugim odstavkom 399. člena ZKP ni pritožbe. Z zavrnitvijo dokaznega predloga v preiskavi obdolženec ne izgubi možnosti, da zavrnjeni dokazni predlog ponovi. Obdolženec lahko - ob novih okoliščinah in z novo obrazložitvijo - že v preiskavi ponovno predlaga izvedbo določenega preiskovalnega dejanja. Če s svojim predlogom pri preiskovalnem sodniku ne uspe, sme svoj predlog ponoviti predsedniku senata pri razpisu glavne obravnave in med glavno obravnavo. Zato je po stališču Ustavnega sodišča zoper sklep o zavrnitvi dokaznega predloga v preiskavi procesna predpostavka iz prvega odstavka 51. člena ZUstS izpolnjena šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper sodbo ali drugo odločbo, s katero se kazenski postopek konča. Ker postopek proti pritožniku še ni končan, navedena pravna sredstva še niso mogla biti izčrpana.
5. Kolikor se pritožnikove navedbe nanašajo na ravnanje sodišča - opustitev odločanja o predlogu - je treba ugotoviti, da pritožnik tudi v tem delu ni izčrpal vseh pravnih sredstev. O zakonitosti posamičnih dejanj, s katerimi se posega v ustavne pravice posameznika, odloča, če ni zagotovljeno drugo sodno varstvo, v upravnem sporu pristojno sodišče (drugi odstavek 157. člena Ustave). Zato bi moral pritožnik tudi glede tega pred vložitvijo ustavne pritožbe izčrpati predvideno sodno varstvo pred pristojnim sodiščem.
6. Ker pritožnik ni izčrpal vseh pravnih sredstev, je bilo treba ustavno pritožbo zavreči.
7. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Mirjam Škrk ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Miroslava Geč- Korošec.
Predsednica senata
dr. Mirjam Škrk