U-I-432/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-432/98
Datum odločitve:
5. 4. 2001
Objavljeno:
OdlUS X, 70
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:U.I.432.98
Akt:
Odlok o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (Uradni list RS, št. 35/96), 4. al. 1. odst. 22. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti četrte alinee prvega odstavka 22. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (Uradni list RS, št. 35/96) se v delu, ki ureja odmik objektov od posestne meje minimalno štiri metre, zavrne.

V preostalem delu se pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti dela četrte alinee prvega odstavka 22. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (Uradni list RS, št. 35/96) zavrže.
Evidenčni stavek:
Prostorski izvedbeni akti so po pooblastilu v ZUN tisti predpisi, ki v splošnem interesu glede na terenske in krajevne razmere ter predpisane normative urejajo najmanjše odmike objektov od posestne meje. Izpodbijana določba v delu, ki predpisuje minimalni odmik objektov od posestne meje, zato očitno ni v nasprotju s 33. členom Ustave. Različno dejansko stanje se zaradi različnih terenskih in krajevnih razmer lahko različno pravno uredi, zato ni kršeno načelo enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave).
Določba o izjemi glede najmanjšega odmika, ki vključuje tudi sporno soglasje sosedov, predstavlja smiselno združeno enoto (normo), v kateri ni mogoče razveljaviti samo njenih delov (posameznih besed), ker bi s tem Ustavno sodišče uveljavilo vsebino povsem nove norme, ki je ni mogoče pripisati normodajalčevemu namenu. Z drugimi besedami je mogoče zanesljivo reči, da bi se normodajalec ne odločil za splošno izjemo od predpisanega najmanjšega odmika, če ne bi imel možnosti, da to izjemo omeji z dodatnimi zahtevami. Morebitna razveljavitev tistega, kar bi bilo glede na navedeno v izpodbijani normi mogoče razveljaviti, bi pobudničin položaj le poslabšalo. Ustavno sodišče je zato pobudo v tem delu zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo.
Geslo:
Načelo enakosti pred zakonom.
Pravica do zasebne lastnine in dedovanja.
Prostorsko urejanje.
Pomožni objekti, priglasitev del, odmik med objekti.
Izkazani pravni interes pobudnika kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Varstvo lastninske pravice.
Lastnina, gospodarska, socialna in ekološka funkcija.
Splošni interes.
Predpisi, smiselno združena enota norme.
Pravna podlaga:
Ustava, 2. odst. 14., 33., 67. čl.
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 15. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25., 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Marija Gril, Šmartno ob Paki
Datum vloge:
16. 12. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US20726
Dokument v PDF obliki:
U-I-432-98.pdf
127 KB
Prenesite datoteko
U-I-432/98-98
5. 4. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Marije Gril, ki jo zastopa Odvetniška družba Kekec - Mihelčič, o.p., d.n.o., Kamnik, na seji dne 5. aprila 2001
s k l e n i l o:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti četrte alinee prvega odstavka 22. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (Uradni list RS, št. 35/96) se v delu, ki ureja odmik objektov od posestne meje minimalno štiri metre, zavrne.
2. V preostalem delu se pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti dela četrte alinee prvega odstavka 22. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (Uradni list RS, št. 35/96) zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnica izpodbija četrto alineo prvega odstavka 22. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za del območja Občine Žalec z oznako PUP2 (v nadaljevanju Odlok) v delu, ki določa, da je odmik objektov od posestne meje minimalno 4 metre, za manjši odmik oziroma za objekt, ki je oddaljen 4 metre ali več, pa ima vpliv na sosednja zemljišča in objekte, je treba pridobiti soglasje sosedov. Pobudnica živi na območju, ki ga ureja izpodbijani Odlok, in ji je bila izdana odločba o priglasitvi del za postavitev pomožnega objekta (drvarnice). Pristojna inšpekcija naj bi ji izdala tudi odločbo o odstranitvi že postavljene drvarnice, ker zaradi pritožbe sosedov odločba o priglasitvi del še ni pravnomočna. Pobudnica sicer ne navaja, kje se nahaja njen objekt, vendar iz priložene dokumentacije izhaja, da je od posestne meje oddaljen manj kot 4 metre (2,5 oziroma 2,8 metra). Izpodbijana določba naj bi bila v neskladju z 51. in z 62. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list RS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju ZUN), ki urejata priglasitev nameravanih del. Upravni organ naj bi bil dolžan izdati odločbo o dovolitvi priglašenih del po ugotovitvi, da za nameravana dela po ZUN oziroma po občinskem odloku zadostuje priglasitev ter da dela niso v nasprotju s prostorskim izvedbenim aktom. V nasprotju s tem naj bi upravni organ v postopku priglasitve del na podlagi izpodbijane določbe od investitorjev zahteval pridobitev strokovnega mnenja o vplivih nameravane gradnje na sosednja zemljišča in zgrajene objekte ter soglasje sosedov. Z varovanim odmikom od posestne meje naj bi se nerazumno omejevala pravica do zasebne lastnine, saj z zemljišči ni mogoče razpolagati, kot to dopušča ZUN, kar je v nasprotju s 33. členom Ustave. Na obravnavanem območju naj bi se prekomerno varovale pravice mejašev, ker znotraj varovanega odmika od posestne meje ni mogoče izvajati posegov v prostor, če mejaš zanje ne da soglasja. Pridobitev soglasja mejaša naj bi ZUN ne predvideval, zato ga tudi občinski odlok ne more predpisati. Pobudnica opozarja, da je soglasje odvisno od dobrih ali slabih medsebojnih odnosov, zato naj bi bila določba v nasprotju s tretjim odstavkom 15. člena Ustave, po kateri so človekove pravice in temeljne svoboščine omejene samo s pravicami drugih in v primerih, ki jih določa Ustava. Občani Žalca naj bi bili tudi v neenakopravnem položaju v primerjavi z ostalimi državljani, kar je v nasprotju s 14. členom Ustave.
2. Na območju Občine Žalec ustanovljena nova Občina Braslovče v odgovoru pritrjuje, da pridobitev soglasja mejaša ne more biti predpisana z občinskim odlokom, saj lahko vpliv načrtovanega posega ugotavlja le strokovna organizacija. Pri izvajanju izpodbijane določbe naj bi nastajale težave, zato s pobudo soglaša.
B.
3. Izpodbijana določba predpisuje, da je odmik objektov od posestne meje minimalno 4 metre, za manjši odmik oziroma za objekt, ki je oddaljen 4 metre ali več, ima pa vpliv na sosednja zemljišča in objekte, je treba pridobiti soglasje sosedov. Kar to pomeni, da izpodbijana določba predpisuje minimalni odmik objektov od posestne meje. V primerih manjšega ali pod določenimi pogoji večjega odmika od predpisanega pa nalaga pridobitev soglasja sosedov.
4. Pobudnica izpodbijani ureditvi očita, da zaradi predpisanega minimalnega odmika objektov od posestne meje ni mogoče uporabljati zemljišč, kot to dopušča ZUN, kar v nasprotju s 33. členom Ustave posega v pravico do zasebne lastnine.
5. Statut Občine Braslovče (Uradni list RS, št. 37/99) v 130. členu določa, da se do sprejema novih splošnih aktov uporabljajo splošni akti, ki so jih sprejeli organi Občine Žalec.
6. Po drugem odstavku 15. člena ZUN najmanjši odmik prostostoječih objektov ter odmik objektov od parcelne meje določa prostorski izvedbeni akt oziroma lokacijska dokumentacija glede na terenske in krajevne razmere ter v skladu z normativi, ki jih določajo predpisi. Pobudnica očitno zmotno meni, da ZUN ne predpisuje odmika med objekti. Predpisuje ga, njegovo konkretno določitev pa prepušča prostorskim izvedbenim aktom oziroma lokacijski dokumentaciji, ki morata pri določitvi odmika upoštevati kriterije, ki jih določa citirana določba ZUN.
7. Ustave demokratičnih držav varujejo lastninsko pravico kot posebno obliko materialnega varstva človekove svobode, ki naj skupaj z drugimi ustavnimi pravicami posamezniku zagotavlja možnost svobodnega življenja, zadovoljevanja življenjskih potreb in osebnostni razvoj v družbi. V teh pravnih sistemih se uveljavlja spoznanje, da posameznikova svoboda na premoženjskem področju ne more biti neomejena, vezana le na posameznika - lastnika, temveč da se morajo pri izvrševanju te pravice upoštevati tudi interesi drugih članov skupnosti. Navedena spoznanja so upoštevana tudi v Ustavi. Pravica do zasebne lastnine je načelno zagotovljena v 33. členu Ustave. Po 67. členu Ustave zakon določa način pridobivanja in uživanja lastnine tako, da je zagotovljena njena gospodarska, socialna in ekološka funkcija. Ta člen torej vsebuje pooblastilo zakonodajalcu, da določi vsebino lastninske pravice v okviru teh njenih funkcij. Zato sta določbi 33. in 67. člena Ustave neločljivo povezani, kar je zakonodajalec pri določanju vsebine lastninske pravice dolžan upoštevati.
8. Gospodarska, socialna in ekološka vsebina lastninske pravice se odražajo v zagotavljanju javnega interesa, ki ga ZUN v 15. členu varuje s pooblastilom lokalnim skupnostim, da v prostorskih izvedbenih aktih predpišejo odmik med objekti. Lokalne skupnosti so pri urejanju odmikov med objekti dolžne upoštevati kriterije, ki jih določa ZUN, ker zagotavljajo, da se lastninska pravica na zemljiščih v javnem interesu izvršuje tako, da je zagotovljena njihova gospodarska, socialna in ekološka funkcija. Prostorski izvedbeni akti so po pooblastilu v ZUN tisti predpisi, ki v splošnem interesu glede na terenske in krajevne razmere ter predpisane normative urejajo najmanjše odmike objektov od posestne meje. Izpodbijana določba zato v delu, ki predpisuje minimalni odmik objektov od posestne meje, očitno ni v nasprotju s 33. členom Ustave. Različno dejansko stanje se zaradi različnih terenskih in krajevnih razmer lahko različno pravno uredi, zato tudi ni kršeno načelo enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave). Občani Žalca zaradi predpisanega najmanjšega odmika med objekti niso v neenakopravnem položaju v primerjavi z drugimi občani. Ustavno sodišče je zato iz zgoraj navedenih razlogov pobudo v tem delu kot očitno neutemeljeno zavrnilo (1. točka izreka).
9. Pobudnica izpodbija določbo tudi iz razloga, ker v postopku izdaje odločbe o priglasitvi del nalaga investitorju, ki želi graditi z manjšim odmikom, pridobitev soglasja sosedov, saj v postopku ni uspela pridobiti soglasja svojega mejaša. Na podlagi 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) mora pobudnica za vložitev pobude izkazati obstoj pravnega interesa. Ta je podan, če predpis, katerega oceno predlaga, neposredno posega v njene pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Pri tem se ta določba razume tako, da pravni interes obstaja, če bi razveljavitev ali odprava izpodbijanega predpisa pobudničin pravni položaj izboljšala.
Morebitna razveljavitev ali odprava izpodbijane določbe v delu, ki ureja postopek za pridobitev dovoljenja za gradnjo z manjšim odmikom od predpisanega, bi pomenila, da pobudnica postavitve drvarnice v postopku priglasitve del sploh ne bi mogla uveljaviti. V tem delu Odlok namreč varuje njeno možnost pridobiti odločbo o priglasitvi del za pomožni objekt ne glede na predpisani najmanjši odmik. Določba o izjemi glede najmanjšega odmika, ki vključuje tudi sporno soglasje sosedov, namreč predstavlja smiselno združeno enoto (normo), v kateri ni mogoče razveljaviti samo njenih delov (posameznih besed), ker bi s tem Ustavno sodišče uveljavilo vsebino povsem nove norme, ki je ni mogoče pripisati normodajalčevemu namenu. Z drugimi besedami je mogoče zanesljivo reči, da bi se normodajalec ne odločil za splošno izjemo od predpisanega najmanjšega odmika, če ne bi imel možnosti, da to izjemo omeji z dodatnimi zahtevami. Morebitna razveljavitev tistega, kar bi bilo glede na navedeno v izpodbijani normi mogoče razveljaviti, bi torej pobudničin položaj le poslabšala. Ustavno sodišče je zato pobudo v tem delu zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo (2. točka izreka).
C.
10. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena in drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen