Up-294/98
Natisni
Opravilna št.:
Up-294/98
Datum odločitve:
2. 2. 1999
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:Up.294.98
Akt:
Ustavna pritožba D. J. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 147/98 z dne 1.7.1998

Ustavna pritožba D. J. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1954/94 z dne 11.10.1995, v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enota v Ljubljani, št. VI P 1239/93 z dne 24.6.1994
Izrek:
Ustavna pritožba D. J. zoper sklep Vrhovnega sodišča se ne sprejme v obravnavo.

Ustavna pritožba D. J. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enota v Ljubljani se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če je bil zamujen rok za njeno vložitev.
Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe, če v konkretni zadevi človekove pravice ali temeljne svoboščine očitno niso bile kršene.
Geslo:
Rok za vložitev ustavne pritožbe.

Nesprejem ustavne pritožbe, ker ustavne pravice očitno niso bile kršene.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 52., 1. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-119/94 (Uradni list RS, št. 24/97).
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
23. 10. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19323
Up-294/98
2.2.1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe D. J. iz M., ki ga zastopa mag. M. J., odvetnik iz M. na seji senata dne 2. februarja 1999
s k l e n i l o :
1. Ustavna pritožba D. J. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 147/98 z dne 1.7.1998 se ne sprejme v obravnavo.
2. Ustavna pritožba D. J. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1954/94 z dne 11.10.1995, v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enota v Ljubljani, št. VI P 1239/93 z dne 24.6.1994 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Sodišče druge stopnje je spremenilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da se zavrne zahtevek pritožnika (v pravdnem postopku tožnika), da mora Republika Slovenija kot tožena stranka pritožniku zagotoviti stanovanje, ki ustreza stanovanju v Pločah (Republika Hrvaška), na katerem je predhodno imel stanovanjsko pravico. Pritožnikovo revizijo je Vrhovno sodišče kot nedopustno zavrglo, saj je bila vrednost spornega predmeta, ki jo je v zadevi navedel pritožnik, prenizka.
2. V ustavni pritožbi pritožnik navaja, da so sodišča v postopku napačno uporabljala pravne norme z ustavno veljavo. Odločitev sodišč po njegovem mnenju povzroča, da so državljani Slovenije, ki so se po razpadu skupne države vračali v Slovenijo, žrtve osamosvajanja, saj so se mu zaradi nezakonite dodelitve stanovanja v Sloveniji razmere poslabšale, ker je izgubil tudi stanovanje na Hrvaškem. Meni, da sodišča napačno razlagajo pomen Temeljne ustavne listine in 9. člena Ustavnega zakona za njeno izvedbo. Pritožnik tudi navaja, da je v njegovem primeru sodišče odločilo drugače, kot sicer odločajo sodišča v podobnih primerih, s čimer naj bi bilo kršeno načelo o enakem varstvu pravic po 22. členu Ustave.
3. V skladu s prvim odstavkom 52. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) je ustavno pritožbo potrebno vložiti v 60 dneh od vročitve posamičnega akta, zoper katerega je dopustna ustavna pritožba, v skladu s prvim odstavkom 51. člena ZUstS pa je ustavna pritožba dopustna po izčrpanju pravnih sredstev. V obravnavani zadevi je na zadnji stopnji v okviru pravdnega postopka meritorno odločalo Višje sodišče, saj revizija zoper sodbo Višjega sodišča ni bila dopustna. Z odločitvijo Višjega sodišča je torej pritožnik izčrpal vsa pravna sredstva in od vročitve te sodbe je začel teči rok za vložitev ustavne pritožbe. Ta rok je očitno zamujen. Tega se zaveda tudi pritožnik in zato predlaga izjemno obravnavanje zadeve po preteku roka saj meni, da gre za posebno utemeljen primer, ki se nanaša na vprašanje spoštovanja načel pravne države. Vendar je glede na to, da je Ustavno sodišče že v številnih primerih ugotovilo neutemeljenost ustavnih pritožb v zadevah, ki so istovrstne pritožnikovi (npr. odločba Ustavnega sodišča v zadevi Up 119/94 - objavljena v Uradnem listu RS št. 24/97), mogoče ugotoviti, da v obravnavanem primeru ne gre za takšen posebno utemeljen primer. Ustavna pritožba zato v tem delu ni dopustna.
4. Ustavna pritožba je pravočasna in s tem dopustna le, kolikor se nanaša na sklep Vrhovnega sodišča. Vendar je ob tem potrebno upoštevati, da se ta sklep nanaša le na vprašanje dopustnosti revizije, zato se tudi preizkus ustavne pritožbe glede tega sklepa omejuje le na vprašanje, ali je bila zaradi zavrženja revizije kršena kakšna človekova pravica ali temeljna svoboščina pritožnika. Kršitev s tem v zvezi pa pritožnik ne zatrjuje in tudi Ustavno sodišče jih na podlagi spisa ni ugotovilo. S tem sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine, zato Ustavno sodišče v tem delu ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi prve alinee prvega odstavka ter prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Lojze Ude ter člana Franc Testen in dr. Dragica Wedam-Lukić.
Predsednik senata:
dr. Lojze Ude