U-I-205/99
Natisni
Opravilna št.:
U-I-205/99
Datum odločitve:
13. 4. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 87
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.205.99
Akt:
Zakon o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99) (ZPP), 3. odst. 87. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti tretjega odstavka 87. člena Zakona o pravdnem postopku se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pobudnica za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanega predpisa ni izkazala pravnega interesa, je Ustavno sodišče njeno pobudo zavrglo.
Geslo:
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Zastopanje pred sodišči, pravniški državni izpit.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Družba TSN Eling, d.o.o., Maribor
Datum vloge:
20. 9. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20052
Dokument v PDF obliki:
U-I-205-99.pdf
121 KB
Prenesite datoteko
U-I-205/99
13. 4. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe TSN Eling, d.o.o., Maribor, na seji dne 13. aprila 2000
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti tretjega odstavka 87. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pobudnica predlaga oceno ustavnosti določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP), po kateri je pooblaščenec pred okrožnim, višjim in vrhovnim sodiščem lahko samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit. V pobudi navaja, da morajo gospodarske družbe od uveljavitve izpodbijane določbe dalje za zastopanje pred sodišči pooblaščati in plačevati odvetnike, čeprav imajo praviloma zaposlene svoje pravnike, ki pa nimajo vsi opravljenega pravniškega državnega izpita. To za nekatere izmed teh družb, zlasti za manjše, predstavlja znatno finančno obremenitev, zato je izpodbijana določba ZPP po mnenju pobudnice v nasprotju s 66. členom Ustave.
2. Pozvana na dopolnitev pobude pobudnica svoj pravni interes utemeljuje z zatrjevanjem, da pravnik, ki je zaposlen v gospodarski družbi, najbolje pozna zadeve, o katerih tečejo sodni postopki, in je zato kvaliteta dela večja, kot če bi družbo zastopal odvetnik, družba pa na ta način prihrani tudi velik del finančnih sredstev.
3. V skladu z določbo 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka, če izkaže svoj pravni interes. Ta pa je podan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni praksi Ustavnega sodišča mora biti pravni interes neposreden in konkreten: morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do spremembe njegovega pravnega položaja. Pobudnica ni izkazala, s čim naj bi izpodbijana določba ZPP neposredno posegala v njene pravice, pravne interese oziroma njen pravni položaj. Splošen in abstrakten pravni interes za ustreznejšo ureditev določenega vprašanja pa za začetek postopka za oceno ustavnosti ne zadošča.
4. Ker torej pobudnica ni izkazala pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti, je bilo treba njeno pobudo zavreči.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: namestnik predsednika dr. Lojze Ude ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
Namestnik predsednika
dr. Lojze Ude