Up-187/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-187/96
Datum odločitve:
30. 1. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.187.96
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1091/95 z dne 18. 4. 1996 v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani, št. V P 636/91 z dne 27. 12. 1994
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1091/95 z dne 18. 4. 1996 v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani, št. V P 636/91 z dne 27. 12. 1994 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker očitno ne gre za kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ustavno sodišče pritožbe ni sprejelo.
Geslo:
Pravica do zasebne lastnine in dedovanja.
Pravna podlaga:
Ustava, 33. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
8. 7. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US20604
Up-187/96
30. 1. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnica v Z. na seji senata dne 30. januarja 2001
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1091/95 z dne 18. 4. 1996 v zvezi s sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani, št. V P 636/91 z dne 27. 12. 1994 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik je s pogodbo z materjo o njenem dosmrtnem preživljanju dobil v last posestvo. Njegova sestra je kasneje od sodišča zahtevala ugotovitev, da je kot nujna dedinja solastnica tega nepremičnega premoženja, in je v pravdi deloma uspela.
Pritožnik je v tej pravdi med drugim brez uspeha zatrjeval, da je sporno posestvo priposestvoval in da je bila tožnica dedno odpravljena.
2. Zoper sodbo pritožbenega sodišča, ki je zavrnilo pritožbo, vlaga pritožnik ustavno pritožbo "zaradi kršitve ustavnih določil napačno uporabljenega materialnega zakona kakor tudi napačne uporabe določb pravdnega postopka." Zatrjuje, da je posestvo pridobil od matere z izročilno pogodbo, ne s pogodbo o dosmrtnem preživljanju, in je kot izključni lastnik tudi vpisan v zemljiški knjigi in so zato kršena določila Ustave, s katero je lastninska pravica posebej zaščitena in nedotakljiva.
Izpodbijana sodba da je tudi v nasprotju z Zakonom o kmetijskih zemljiščih. Ponavlja, da je posestvo med drugim z uživanjem v dobri veri tudi priposestvoval, tožnica pa da je "od matere in popreje od očeta že dovolj dobila". Pritožnik ugotavlja, da "so bila kršena zakonita in ustavna določila, saj nihče nima pravice živeti na račun drugega."
3. Pritožnik predlaga, naj Ustavno sodišče sodbo Višjega sodišča v Ljubljani razveljavi ali pa spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne.
4. Razumevanje, da je mogoče ustavno pritožbo utemeljevati z zatrjevanjem o "kršitvi ustavnih določil napačno uporabljenega materialnega prava ali napačne uporabe določb pravdnega postopka" - kar bi moralo pomeniti: z očitanjem napačne uporabe materialnega prava in določb pravdnega postopka - je pravno zmotno. Ustavno sodišče namreč ni še ena instanca rednega sojenja in ni njegova pristojnost in naloga, da bi kot v pravdi presojalo, ali so sodišča v posameznem primeru prav uporabila materialno in procesno pravo.
5. Do ustavne pritožbe je po določbi prvega odstavka 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) upravičen le, kdor meni, da mu je s sodbo kršena človekova pravica ali temeljna svoboščina.
6. Iz pritožnikove vloge se da izluščiti kvečjemu, da zatrjuje kršitev pravice do zasebne lastnine (33. člen Ustave). Toda samo s tem, ko je v premoženjskem sporu odločilo, čeprav odločitev za pritožnika ni ugodna, sodišče še ni moglo kršiti njegove pravice do zasebne lastnine.
7. Kar pritožba očita izpodbijani sodbi, torej bodisi sploh ni kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin bodisi za zatrjevano kršitev očitno ne gre. Zato ustavne pritožbe ni bilo mogoče sprejeti.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v senatu v sestavi: predsednik senata dr. Lojze Ude ter člana Franc Testen in dr. Dragica Wedam-Lukić.
Predsednik senata:
dr. Lojze Ude