Up-109/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-109/97
Datum odločitve:
15. 7. 1998
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.109.97
Akt:
Ustavna pritožba MO RKM zoper sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije št. VIII Ips 62/96 z dne 14.1.1997, odločbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Pdp 1613/94 z dne 18.1.1996 in odločbo Sodišča združenega dela v Mariboru št.

Pd 1385/94 z dne 11.5.1994
Izrek:
Ustavna pritožba MO RKM zoper sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, odločbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani in odločbo Sodišča združenega dela v Mariboru se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Zatrjevane kršitve pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave) ni, če so sodišča v obravnavanem primeru pravno normo uporabila enako kot je ustaljena sodna praksa, in če pritožnica v pravdi ni bila prikrajšana za možnosti in upravičenja, ki jih zakon zagotavlja vsakomur kot stranki v postopku.
Z zatrjevanjem, da bi morala sodišča neko pravilo enako upoštevati pri dejanskem stanu nastanka in pri dejanskem stanu prenehanja delovnega razmerja za določen čas, pritožnica ne more utemeljevati, da ji je kršena pravica iz 14. oziroma 22. člena Ustave.
Geslo:
Načelo enakosti pred zakonom.

Enako varstvo pravic.

Enaka sodna praksa v sorodnih zadevah.

Delovno razmerje za določen čas, prenehanje.
Pravna podlaga:
Ustava, 14., 22. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
10. 4. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19049
Up-109/97
15.7.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe MO RKM, ki jo zastopa N. G., odvetnik v M. na seji senata dne 15. julija 1998
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba MO RKM zoper sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije št. VIII Ips 62/96 z dne 14.1.1997, odločbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Pdp 1613/94 z dne 18.1.1996 in odločbo Sodišča združenega dela v Mariboru št.
Pd 1385/94 z dne 11.5.1994 se ne sprejme v obravnavo.
O b r a z l o ž i t e v
1. Na podlagi prvih dveh izpodbijanih sodnih odločb je pravnomočno ugotovljeno, da je tožnica, delavka pri pritožnici, pri njem od 7.1.1992 v delovnem razmerju za nedoločen čas, ker ji po izteku časa, za katerega je bila v delovnem razmerju za določen čas, delovno razmerje ni prenehalo niti ji ni bilo tako delovno razmerje s sklepom podaljšano, temveč je trajalo dalje (od 8.7.1992 do 9.11.1992). Revizija je bila zavrnjena.
2. Pritožnica meni, da mu je s takimi sodnimi akti kršena pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave) in pravica do enakosti pred zakonom, pri čemer meni, da je slednja kršitev v tem, da se tožnici šteje za začetek dela že 28.1.1991, čeprav ga je dejansko nastopila šele 18.3.1991, v primeru prenehanja pa sodišča upoštevajo čas fizične vrnitve nadomeščane delavke in ne čas uradne primopredaje dela.
3. Pritožnica predlaga Ustavnemu sodišču razveljavitev vseh izpodbijanih sodnih odločb in vrnitev zadeve v novo prvostopno odločanje.
4. Zatrjevane kršitve pravice do enakega varstva očitno ni: določbe Zakona o delovnih razmerjih so sodišča v obravnavanem primeru uporabila tako, kot je uveljavljena sodna praksa, in pritožnica nasprotnega tudi ne zatrjuje in ne dokazuje. Ne navaja niti, da bi bil v pravdi prikrajšana za možnosti in upravičenja, ki jih njej kot drugim strankam v postopku zagotavlja zakon. Nezadovoljnost z izidom pravde sama po sebi ne more biti argument o kršitvi pravice do enakega (sodnega) varstva pravic.
5. Ko pritožnica primerja in sugerira uporabo pravnih pravil ob začetku in ob prenehanju delovnega razmerja za določen čas, pa ne gre za vprašanje enakosti oseb, temveč za vprašanje enakosti oziroma enakega obravnavanja dejanskih stanov. Z zatrjevanjem, da bi morala sodišča neko pravico enako upoštevati pri dveh različnih dejanskih stanovih, pritožnik torej ne more z uspehom utemeljevati, da mu je kršena pravica do enakosti pred zakonom oziroma do enakega varstva pravic.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 1. alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v senatu v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam - Lukić in člana mag. Matevž Krivic in Franc Testen.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam-Lukić