U-I-215/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-215/98
Datum odločitve:
22. 6. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 177
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.215.98
Akt:
Odlok Mestne občine Ptuj o združitvi dela naselja Spodnja Hajdina z naseljem Ptuj (Uradni vestnik Občine Ptuj, št. 12/97)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno zakonitosti Odloka Mestne občine Ptuj o združitvi dela naselja Spodnja Hajdina z naseljem Ptuj (Uradni vestnik Občine Ptuj, št. 12/97) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ni pristojno za presojo medsebojne skladnosti predpisov lokalne skupnosti. Postopek sprejemanja odloka o spremembi območja naselij in združitvi dela naselja je v skladu z Zakonom o imenovanju in evidentiranju naselij, ulic in stavb, če imajo občani možnost sodelovati pri obravnavanju teh vprašanj.
Geslo:
Občina, naselja.
Sodelovanje krajanov pri sprejemanju odloka o spremembi območja in združitvi naselij.
Ustavno sodišče, nepristojnost za presojo medsebojne skladnosti predpisov lokalne skupnosti.
Pravna podlaga:
Zakon o imenovanju in evidentiranju naselij, ulic in stavb (ZIENUS), 7. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. U-I-74/92 in št. U-I-42/97 z dne 10. 7. 1997 - OdlUS VI,111.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Borut Jug, Hajdina
Datum vloge:
22. 5. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US20240
Dokument v PDF obliki:
U-I-215-98.pdf
136 KB
Prenesite datoteko
U-I-215/98
22. 6. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Boruta Juga iz Hajdine na seji dne 22. junija 2000
s k l e n i l o:
Pobuda za začetek postopka za oceno zakonitosti Odloka Mestne občine Ptuj o združitvi dela naselja Spodnja Hajdina z naseljem Ptuj (Uradni vestnik Občine Ptuj, št. 12/97) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik izpodbija Odlok Mestne občine Ptuj o združitvi dela naselja Spodnja Hajdina z naseljem Ptuj (v nadaljevanju: Odlok), saj naj bi bil sprejet v nasprotju s tretjim odstavkom 7. člena Zakona o imenovanju in evidentiranju naselij, ulic in stavb (Uradni list SRS, št. 5/80, 42/86 in Uradni list RS, št. 8/90 - v nadaljevanju: ZIENUS) in s 14. členom Pravilnika o določanju imen naselij in ulic ter o označevanju naselij, ulic in stavb (Uradni list SRS, št. 11/80 - v nadaljevanju: Pravilnik). Izpodbijani odlok naj bi bil v nasprotju tudi z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-74/92 z dne 19. 11. 1992 (Uradni list RS, št. 58/92 in OdlUS I, 88), z določbami Statuta Mestne občine Ptuj (Uradni vestnik Občin Ormož in Ptuj, št. 11/95 in Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 4/96 - v nadaljevanju: Statut) in s Poslovnikom Mestnega sveta Mestne občine Ptuj (v nadaljevanju: Poslovnik).
2. V pobudi navaja, da je izpodbijani odlok predlagal Župan Mestne občine Ptuj, ne da bi pred tem zahteval od Krajevnega sveta Hajdine, kot organa Krajevne skupnosti (v nadaljevanju: KS) mnenje o delitvi naselja Spodnja Hajdina. Prav tako naj bi ne bil sklican zbor občanov v KS, da bi na njem krajani povedali svoje mnenje. Navaja, da je sicer bil dne 20. 10. 1997 zbor občanov KS Hajdina, vendar naj bi na tem zboru razpravljali in odločali le, ali naj se na tem območju razpiše referendum za ustanovitev nove občine Hajdina in ne o priključitvi dela naselja Spodnja Hajdina k naselju (mestu) Ptuj. Po mnenju pobudnika je bila edina javna aktivnost glede priključitve dela naselja Spodnja Hajdina k mestu Ptuj dne 9. 11. 1997 izvršeno "testiranje" razpoloženja občanov na delčku dela naselja Spodnja Hajdina, ki je bilo z izpodbijanim odlokom priključeno Mestu Ptuj.
3. Pobudnik meni, da tako "testiranje" ne more nadomestiti izražanja volje občanov, kot ga zahteva tretji odstavek 7. člena ZIENUS in da je tudi v nasprotju s stališči Ustavnega sodišča, kot izhajajo iz citirane odločbe, v kateri naj bi bilo jasno povedano, kako si mora predlagatelj postopka pridobiti mnenje organa KS oziroma občanov.
4. Pobudnik navaja, da je Mestni svet pri sprejemanju Odloka kršil tudi določbe Statuta Mestne občine Ptuj in lastnega Poslovnika, zlasti s tem, da je Odlok sprejel po hitrem postopku, čeprav naj bi za tak postopek ne bilo nobenega razloga iz 151. člena Poslovnika. Vse navedeno naj bi kazalo na poskuse vodstva Občine Ptuj, da se prepreči ustanovitev nove Občine Hajdina.
5. Pobudnik je predlagal razveljavitev Odloka ter izdajo sklepa o začasnem zadržanju izvajanja izpodbijanega odloka.
6. Mestna občina Ptuj je dne 12. 8. 1998 odgovorila na navedbe pobudnika. Zatrjuje, da ni bila v ničemer kršena določba tretjega odstavka 7. člena ZIENUS, kot ga razlaga Ustavno sodišče (navaja sklep št. U-I-51/92 z dne 19. 11. 1992, OdlUS I, 92, odločbo št. U-I-74/92 in sklep št. U-I-42/97 z dne 10. 7. 1997, OdlUS VI, 111), niti določbe 14. člena Pravilnika. Poudarja, da vsebuje Statut Mestne občine Ptuj v IV. poglavju podrobne določbe o zborih občanov, kar omogoča občanom sodelovanje v vseh postopkih, ki jih predvideva ZIENUS.
7. V odgovoru dalje navaja, da je bil izpodbijani odlok predlagan in sprejet skladno z interesi občanov, saj je bila v preteklosti večkrat izražena želja prebivalcev tega območja, da se del naselja Spodnja Hajdina združi z naseljem (mestom) Ptuj, zlasti pa na zboru krajanov Spodnja Hajdina dne 16. 6. 1995 in ob ugotavljanju interesa občanov pred sprejemom Odloka dne 9. 11. 1997. Navaja tudi, da so bile Mestnemu svetu Mestne občine Ptuj, skladno s 7. členom ZIENUS, dane tri pobude za združitev dela naselja Spodnja Hajdina z naseljem Ptuj, in sicer: pobuda Sveta Mestne četrti Breg z dne 28. 10. 1997 za združitev Arničeve, Jurčičeve, Petrovičeve, Praprotnikove in Stritarjeve ulice ter Poljske ceste od hišne številke 21 - 42 (območje Mestne četrti Breg), pobuda članov Mestnega sveta iz Liste za Ptuj z dne 21. 10. 1997, ki dejansko povzema pobudo Mestne četrti Breg, in pobuda člana Mestnega sveta Franca Premužiča z dne 29. 10. 1997, ki povzema prej navedeni pobudi in dodatno predlaga združitev tudi dela naselja Spodnja Hajdina od hišne številke 78 naprej.
8. Mestni svet Mestne občine Ptuj je vse tri navedene pobude obravnaval na seji dne 29. 10. 1997. Sprejel je sklep, s katerim je zadolžil Župana, da skladno z veljavnimi predpisi pripravi ustrezen predlog akta o preimenovanju teh naselij, oziroma o njihovi vključitvi v naselje (mesto) Ptuj in da glede dela pobude Franca Premužiča, ki se nanaša na združitev dela naselja Spodnja Hajdina od hišne številke 77/a do 113 in od hišne številke 139 do 143, še pred obravnavo Odloka izvede postopek ugotavljanja interesa občanov.
B.
9. Ustavno sodišče ni ugodilo pobudnikovemu predlogu za izdajo sklepa o začasnem zadržanju izpodbijanega Odloka, ker pobudnik ni zatrjeval niti izkazal nevarnosti nastopa težko popravljivih škodljivih posledic.
10. Ustavno sodišče ni presojalo skladnosti Odloka s Statutom in Poslovnikom, saj je po določbi četrte alinee prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišče (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) pristojno le za presojo skladnosti predpisov lokalnih skupnosti z Ustavo in zakoni. V tem okviru odloča tudi o ustavnosti in zakonitosti postopkov, po katerih so bili ti akti sprejeti. Ni pa v pristojnosti Ustavnega sodišča presoja medsebojne skladnosti predpisov lokalne skupnosti. Ustavno sodišče, zato ni moglo preizkusiti, ali je izpodbijani odlok v skladu s Statutom in s Poslovnikom Mestne občine Ptuj, temveč je ocenjevalo v okviru navedb le skladnost z Ustavo in Zakonom.
11. Zakonska določila glede načel, načina in postopka za imenovanje, preimenovanje, združevanje, razdruževanje in odpravo naselij in ulic vsebuje ZIENUS. Tretji odstavek 7. člena ZIENUS določa, da pobude in predloge za imenovanje, preimenovanje, združevanje, razdruževanje in odpravo naselij in ulic dajejo delovni ljudje in občani na svojih zborih in v organih krajevnih skupnosti. V tej določbi je torej izrecno določeno samo to, da občani na ta način dajejo pobude in predloge za tovrstne odločitve. Po smiselni interpretaciji te določbe, ki jo je Ustavno sodišče sprejelo v odločbi št. U-I-74/92, iz nje sledi, da morajo občani v krajevni skupnosti imeti možnost, da na enak način (na zborih občanov ali v organih KS) povedo svoje mnenje tudi o pobudah in predlogih, ki so bili dani na drug način. Navedena določba torej ne pomeni, da se smejo pobude in predlogi dajati le prek zborov občanov ali organov KS in da drugi načini dajanje pobud niso dopustni. Prizadeti občani morajo imeti možnost, da na zboru občanov za vso občino ali za eno ali več vaških skupnosti ali na kakšen drug način osebnega izrekanja sodelujejo pri spremembi imena naselja in ulic in da jih je treba vprašati za mnenje. Določba 14. člena Pravilnika, ki med dokumentacijo, ki mora biti priložena predlogu za odločanje na občinskem svetu, zahteva tudi stališče krajevne skupnosti, ki jo sprememba zadeva, pomeni le tehnično izvedbo zakonskega načela, po kateri morajo pri sprejemanju takih odločitev na ustrezen način sodelovati prizadeti občani. "Stališče krajevne skupnosti" pomeni predvsem stališče občanov, ki morajo imeti možnost, da tako stališče sprejmejo (izrazijo), kar pomeni, da morajo biti s postopki seznanjeni. Če svoje pravice ne izkoristijo, to ni ovira za nadaljevanje postopka. Smiselno to velja tudi za stališče krajevne skupnosti (14. člen Pravilnika).
12. Iz pobude izhaja, da je sporen predvsem postopek obravnave treh vloženih pobud in predloga Župana. Predvsem naj bi bilo sporno to, da Župan pred vložitvijo predloga Odloka v sprejem Mestnemu svetu ni pridobil mnenje organa KS in da ni sklical zbora občanov, ki bi se izjavil o predlogu.
13. Za oceno, ali so občani imeli možnost sodelovati v postopkih po ZIENUS in ali so imeli možnost povedati svoja stališča je ključno, ali Statut občine ureja vrste in postopke za neposredno odločanje občanov. Navedene možnosti morajo biti opredeljene s statutom (tako Ustavno sodišče v odločbi št. U-I-42/97). Statut Mestne občine Ptuj v IV. poglavju določa oblike in postopke neposrednega odločanja v občini. Kot oblike neposrednega odločanja opredeljuje zbore občanov, referendum in ljudsko iniciativo (26. člen). Zbore občanov skliče Župan na lastno pobudo, na pobudo Mestnega sveta ali na zahtevo najmanj 5% volilcev v občini, zbor občanov v četrti pa tudi na zahtevo 5% volilcev v tej skupnosti (30. člen). Mestni svet lahko razpiše svetovalni referendum o posameznih vprašanjih posebnega pomena iz pristojnosti Mestne občine, da se ugotovi volja občanov. Svetovalni referendum se lahko razpiše za vso Mestno občino ali njen del. Svetovalni referendum se mora razpisati na zahtevo najmanj 5% volilcev v Mestni občini ali četrti (35. člen). Mestni svet lahko o kakšnem svojem aktu ali drugi odločitvi iz svoje pristojnosti razpiše referendum, mora pa ga razpisati, če to zahteva najmanj 10% volilcev v občini (33. člen). Najmanj 5% volilcev v Mestni občini lahko zahteva izdajo ali razveljavitev splošnega akta ali druge odločitve z pristojnosti Mestnega sveta oziroma drugih občinskih organov (36. člen). Iz navedenih določb Statuta je razvidno, da predvideva različne oblike neposrednega odločanja občanov o lokalnih zadevah. Če bi prizadeti občani šteli, da pobuda Mestne četrti Breg in posebno ugotavljanje interesa občanov dela naselja Spodnja Hajdina (hišne številke od 77/a do 113 in od 139 do 143) ne odraža njihovega pravega razpoloženja, bi lahko, skladno z navedenimi določbami statuta, zahtevali ponovne sklice zborov občanov, razpis svetovalnega referenduma ali celo razveljavitev sprejetega Odloka. Prizadeti občani so torej imeli po določbah Statuta na razpolago različne možnosti, s katerimi bi lahko sodelovali v vseh postopkih priprave in sprejemanja izpodbijanega odloka. Že iz tega razloga ni mogoče pritrditi stališču pobudnika, da prizadeti občani niso sodelovali pri pripravi in sprejemanju izpodbijanega odloka in da niso imeli možnosti povedati svojega mnenja, ker naj bi ne bilo izrecno zahtevano mnenje organa krajevne skupnosti in ker naj bi ne bil sklican zbor občanov.
14. Iz Odgovora in priloženih listin je razvidno tudi, da je bila pobuda za izločitev dela naselja Spodnja Hajdina in njegovo priključitev k naselju (mestu) Ptuj, v delu, ki je obsegal območje Mestne četrti Breg, vložena s strani Liste KS Mesta Ptuj in Sveta Mestne četrti Breg. Svet Mestne četrti Breg je kot organ Četrtne skupnosti sprejel pobudo na seji dne 14. 1.1997. Pobudo je torej vložil organ krajevne skupnosti, kar je skladno s tretjim odstavkom 7. člena ZIENUS. Iz priloženih listin izhaja tudi, da so krajani dela naselja Spodnja Hajdina izrazili željo za priključitev k naselju (mestu) Ptuj že na zboru občanov dne 16. 6. 1995, ko so se sicer odločali o oblikovanju mestnih in primestnih četrti v Mestni občini Ptuj. Glede pobude mestnega svetnika Franca Premužiča v delu, ki se je nanašala na izločitev in priključitev tudi dela naselja Spodnja Hajdina od hišne številke 78 dalje, pa je Mestni svet Mestne občine Ptuj na seji dne 27. 7. 1997 sklenil, da je potrebno ugotoviti interes prizadetih občanov še pred odločanjem o izpodbijanem odloku in sicer z osebnim izjavljanjem. Osebno izjavljanje občanov o navedeni pobudi je po sklepu Mestnega sveta izvedla Občinska volilna komisija 9. 11. 1997 s tajnim glasovanjem. Čeprav občani niso izrazili svojega stališča na zboru občanov ali prek organa KS, je mogoče ugotoviti, da so ustrezno sodelovali pri sprejemanju odločitve, oziroma da so bili vprašani za mnenje glede predlagane spremembe. S tem je bil nedvomno dosežen namen tretjega odstavka 7. člena ZIENUS, da morajo imeti prizadeti občani možnost, da se izjavijo, oziroma da jih je treba vprašati za mnenje. Zato tudi glede tega dela pobude niso bile kršene določbe tretjega odstavka 7. člena ZIENUS in določbe 14. člena Pravilnika.
15. Ustavno sodišče ocenjuje, da v postopku izločitve dela naselja Spodnja Hajdina in njegove priključitve k naselju (mestu) Ptuj niso bile kršene določbe tretjega odstavka 7. člena ZIENUS in določbe 14. člena Pravilnika, postopek pa tudi ni potekal v nasprotju s stališči Ustavnega sodišča iz odločbe št. U-I-74/92. Zato je pobudo kot očitno neutemeljeno zavrnilo.
C.
16. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen