Up-337/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-337/97
Datum odločitve:
20. 5. 1998
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.337.97
Akt:
Ustavna pritožba J. J. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips- 83/97 z dne 14.10.1997 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Psp-112/96 z dne 22.11.1996 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps-654/95 z dne 11.4.1996
Izrek:
Ustavna pritožba J. J. zoper sodbo Vrhovnega sodišča v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe, če v konkretni zadevi ustavne pravice pritožnika očitno niso bile kršene.
Geslo:
Enako varstvo pravic.

Pravica do poštenega sojenja.

Invalidsko in pokojninsko zavarovanje.
Pravna podlaga:
Ustava, 22., 23. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
26. 11. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US18950
Up-337/97
20.5.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe J. J. iz V. na seji senata dne 20. maja 1998
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba J. J. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips- 83/97 z dne 14.10.1997 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Psp-112/96 z dne 22.11.1996 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps-654/95 z dne 11.4.1996 se ne sprejme v obravnavo.
Obrazložitev
1. Pritožnik v svoji laični vlogi uveljavlja priznanje pravice do invalidske upokojitve. Navaja svoje zdravstvene in socialne težave, kar da v postopku pred Zavodom za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in pred sodiščem ni bilo upoštevano. Pri tem se sklicuje na mnenje specialista ortopeda, kot izhaja iz izvida z dne 3.12.1996. Meni, da bi moral biti upoštevan ta novejši izvid, ne pa stari izvidi.
2. Pritožnik sicer ne navaja izrecno, katere človekove pravice in temeljne svoboščine naj bi mu bile z izpodbijanimi sodbami kršene. Iz njegovih navedb pa je mogoče povzeti, da uveljavlja neupoštevanje dokazov v njegovo korist, torej smiselno kršitev pravice do enakega varstva pravic in pravice do poštenega sojenja, ki ju zagotavljata 22. in 23. člen Ustave.
3. Iz listin v sodnem spisu izhaja, da je bil pritožnik leta 1991 spoznan za invalida III. kategorije invalidnosti. V spornem postopku je uveljavljal priznanje novih pravic iz invalidskega zavarovanja - določneje priznanje pravice do invalidske upokojitve. Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje je z dokončno odločbo v letu 1995 tako zahtevo zavrnil. V sodnem postopku je prvostopno sodišče pribavilo dopolnilno izvedensko mnenje invalidske komisije II. stopnje (mnenje z dne 25.3.1996), vpogledalo pa je tudi vso ostalo razpoložljivo medicinsko dokumentacijo. Upoštevana je bila torej vsa zdravstvena dokumentacija, ki je bila v času odločanja na razpolago. Izvid ortopeda z dne 3.12.1996 je bil napisan šele po izdaji pravnomočne odločbe, zato ga sodišče seveda ni moglo upoštevati. Kot pa je bilo pritožniku pojasnjeno že v prvostopni sodni odločbi, lahko pomeni sprememba zdravstvenega stanja in s tem tudi morebitna sprememba delovne zmožnosti podlago za uveljavljanje novih pravic iz invalidskega zavarovanja. Iz razlogov, ki jih je navedlo Vrhovno sodišče v revizijski sodbi, se navedeni izvid specialista ortopeda tudi ne more upoštevati kot novo dejstvo oziroma nov dokaz v revizijskem postopku.
4. Pritožniku z neupoštevanjem izvida z dne 3.12.1996 v revizijskem postopku ni bila kršena pravica do enakega varstva pred sodiščem oziroma pravica poštenega sojenja. Poslabšanje zdravstvenega stanja in posledično spremembo delovne zmožnosti lahko pritožnik ponovno uveljavlja pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Navedeni izvid je lahko podlaga za nov postopek ugotavljanja delovne zmožnosti pritožnika. Kolikor bo v novem postopku pristojna invalidska komisija ugotovila popolno nezmožnost za delo, bo pritožnik lahko uveljavljal tudi pravico do invalidske pokojnine.
5. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.
Predsednik senata
dr. Tone Jerovšek