Up-363/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-363/97
Datum odločitve:
21. 9. 1999
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:Up.363.97
Akt:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper pridržanje in zdravljenje v zaprtem oddelku Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper pridržanje in zdravljenje v zaprtem oddelku Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je zavrglo ustavno pritožbo, ker pritožnica ni izčrpala vseh pravnih sredstev.
Geslo:
Pridržanje v zaprtem oddelku psihiatrične zdravstvene organizacije.

Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. odst. 51., 2. al. 1. odst.

55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
17. 12. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19676
Up-363/97
21. 9. 1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. na seji senata dne 21. septembra 1999
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper pridržanje in zdravljenje v zaprtem oddelku Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnica v ustavni pritožbi navaja, da je bila dne 27. 10. 1989 proti svoji volji odpeljana in sprejeta na zaprti oddelek psihiatrične klinike. Kljub njenemu telesnemu in duševnemu zdravju naj bi jo prisilno zdravili z injekcijami in tabletami, kar naj bi ji pustilo posledice. Sodnik pristojnega sodišča naj bi jo zaslišal šele po njeni premestitvi na odprti oddelek, kasneje pa naj bi s pomočjo znancev bolnišnico zapustila. Pritožnica nadalje navaja, da je zaradi uveljavljanja svojih pravic poskušala pridobiti dokumentacijo od raznih institucij, vendar ji to ni uspelo. Zaradi navedenega ravnanja naj bi bila pritožnici kršena pravica do osebne svobode (19. člen Ustave), pravica do svobode gibanja (32. člen Ustave), pravica do osebnega dostojanstva in varnosti (34. člen Ustave), nedotakljivost telesne in duševne celovitosti, zasebnosti ter osebnostnih pravic (35. člen Ustave). Onemogočeno pa naj bi ji bilo tudi uveljavljanje odškodnine zaradi duševnih in telesnih posledic hospitalizacije.
2. Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko ustavno pritožbo vloži vsakdo, ki meni, da mu je bila s posamičnim aktom (sodno ali upravno odločbo) kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Ustavna pritožba se lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva (prvi odstavek 51. člena ZUstS). Glede na navedeno ustavne pritožbe praviloma ni mogoče vložiti neposredno zoper dejanja, s katerimi naj bi se posegalo v ustavne pravice posameznika.
3. Pritožnica v ustavni pritožbi ne navaja posamičnega akta državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil, s katerim naj bi ji bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Zatrjevane kršitve človekovih pravic naj bi bile storjene z nezakonitim pridržanjem v psihiatrični bolnišnici, z ravnanjem osebja v bolnišnici med zdravljenjem in z omejitvijo pravice pridobitve zdravstvene dokumentacije. Pritožnica torej uveljavlja kršitve človekovih pravic, storjene leta 1989 z dejanji oseb v zdravstveni organizaciji.
4. Ustava zagotavlja sodno varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravico do odprave posledic njihove kršitve (četrti odstavek 15. člena Ustave). Kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin, storjene z dejanji leta 1989, bi pritožnica lahko v skladu s 67. členom v povezavi z 69. členom tedaj veljavnega Zakona o upravnih sporih (Uradni list SFRJ, št. 4/77) uveljavljala s tožbo v upravnem sporu dotlej, dokler je dejanje trajalo. Šele po izčrpanju sodnega varstva v upravnem sporu bi lahko, ob izpolnjenih pogojih iz ZUstS, vložila ustavno pritožbo.
5. Ker pritožnica v ustavni pritožbi ni izkazala, da bi izčrpala vsa pravna sredstva, je bilo treba njeno ustavno pritožbo zavreči.
6. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Predsednica senata
Milojka Modrijan