Up-305/98
Natisni
Opravilna št.:
Up-305/98
Datum odločitve:
19. 11. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 241
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.305.98
Akt:
Ustavna pritožba M. S. zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije št. U 1660/98-3 z dne 31.10.1998
Izrek:
Ustavna pritožba M. S. zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije se zavrne.
Evidenčni stavek:
V skladu s svojimi pooblastili (presoja zakonitosti izpodbijanega posamičnega akta) pa je Upravno sodišče presojalo zakonitost njene odločitve in pri tem iz zgoraj navedenih razlogov v tem primeru ni poseglo v pravico iz 43. člena Ustave. Iz istih razlogov pa tudi ni poseglo v pravico iz 44. člena Ustave, kajti ta v širšem pomenu vsebuje tudi volilno pravico, ki je sicer določena kot posebna ustavna pravica.
Zakonska pravila veljajo za vse politične stranke enako in iz zgoraj navedenega je razvidno, da niti volilna komisija niti upravno sodišče nista ravnala arbitrarno, ker je imela OVK utemeljene razloge za zavrnitev liste kandidatov, ki jo je vložila pritožnica, odločbo o zavrnitvi kandidature pa je izdala v skladu z zakonskimi pooblastili, zato tudi Upravno sodišče ni moglo ugoditi pritožbi zoper takšno odločitev.
Geslo:
Načelo delitve oblasti.
Načelo enakosti pred zakonom.
Pravica do zbiranja in združevanja.
Volilna pravica.
Sodelovanje pri upravljanju javnih zadev.
Izločitev sodnika Ustavnega sodišča.
Volilna pravica.
Odločba občinske volilne komisije, pritožba zoper odločbo.
Pravna podlaga:
Ustava, 3., 14., 23., 25., 42., 43. čl.
Zakon o lokalnih volitvah (ZLV), 4., 51., 67., 72., 74., 97. čl. 
Zakon o volitvah v državni zbor (ZVDZ), 56., 57., 58., 59., 105. čl.
Zakon o upravnem sporu (ZUS), 1., 70. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 33., 1. odst. 59. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
6. 11. 1998
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US19153
Dokument v PDF obliki:
Up-305-98.pdf
85 KB
Prenesite datoteko
Up-305/98
19.11.1998
O D L O Č B A
Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi M. S. iz K. na seji dne 19. novembra 1998
o d l o č i l o :
Ustavna pritožba M. S. zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije št. U 1660/98-3 z dne 31.10.1998 se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnik izpodbija sodbo, s katero je Upravno sodišče zavrnilo pritožbo zoper odločbo občinske volilne komisije Občine Kamnik o zavrnitvi list kandidatov za člane Občinskega sveta Občine Kamnik, ki jo je vložil občinski odbor (v nadaljevanju:
OO) Zelenih Slovenije v Kamniku. Pritožnik navaja, da je bil OO v skladu s statutom stranke ustanovljen 11.1.1990 in da je bil zadnji redni občni zbor 9.12.1997. Na občnem zboru naj bi bili izvoljeni novi nosilci funkcij na nivoju OO. Pritožnik zatrjuje, da je OO v skladu s pravili stranke izvedel vsa predpisana volilna opravila in vložil kandidatne liste za vse štiri volilne enote v občini Kamnik. Sklicuje se tudi na izpisek iz registra Urada RS za statistiko, ki potrjuje, da je naslov OO Zelenih Slovenije v Kamniku na Cankarjevi ulici 3. Zatrjuje, da so liste kandidatov, ki jih je vložil OO Zelenih Slovenije v Kamniku s sedežem na Kajuhovi poti 1, nezakonite, češ da je omenjeni občinski odbor "fantomski odbor" oziroma da gre za bivše funkcionarje stranke, ki se v javnosti še vedno lažno predstavljajo za funkcionarje.
2. Pritožnik meni, da je Upravno sodišče poseglo v pasivno volilno pravico (43. člen Ustave) in pravico do pravnega sredstva (25. člen Ustave). Kršeno naj bi bilo tudi načelo enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave).
Pritožnik predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijano sodbo odpravi in jo nadomesti s svojo odločbo ter z njo potrdi vložene kandidatne liste, katerih predstavnik je za OO Zelenih Slovenije v Kamniku sam pritožnik. Predlaga tudi, da Ustavno sodišče podaljša mandat "voljenim občinskim funkcionarjem in svetnikom v občini Kamnik za toliko časa, da bo naslovno sodišče v celoti zadevo rešilo in ugodilo ustavni pritožbi". Predlaga tudi, naj se izvršitev odločbe Ustavnega sodišča naloži občinski volilni komisiji v Kamniku.
B.
3. Ustavno sodišče je na seji senata dne 12.11.1998 ustavno pritožbo sprejelo v obravnavo. Ta je bila na podlagi 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) predložena Upravnemu sodišču, ki se o navedbah v pritožbi ni posebej izjavilo.
4. Ustavno sodišče je vpogledalo spis Upravnega sodišča št. U 1660/98-3. Ugotovilo je, da gre za spis v zvezi z izpodbijano sodbo, katere opravilna številka je bila popravljena s popravnim sklepom, ki ga je izdalo Upravno sodišče dne 3.11.1998. Pred popravkom je bila opravilna številka sodbe U 1656/98-3. Ta opravilna številka je navedena tudi v sklepu Ustavnega sodišča o sprejemu ustavne pritožbe z dne 12.11.1998.
5. Volilna pravica je v svojem temelju osebna pravica, ki pa je hkrati kolektivna pravica v tem pomenu, da jo je mogoče izvrševati le na vnaprej organiziran način in po vnaprej določenem postopku, katerega cilj je v tem, da se zakonito oblikujejo predstavniški organi. Slovenija je tudi na podlagi ratifikacije Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, MP, št. 7/94) ter protokolov k tej konvenciji zavezana spoštovati določbo 3. člena 1. Protokola, po kateri se pogodbenice zavezujejo, da bodo izvedle v razumnih časovnih presledkih svobodne in tajne volitve, ki bodo zagotovile svobodno izražanje mnenja ljudstva pri izbiri zakonodajnih teles. To velja tako za oblikovanje predstavniških organov državne oblasti, če gre za volitve na državnem nivoju, kakor tudi za oblikovanje predstavniških organov lokalne samouprave, če gre za volitve na lokalnem nivoju. Ob upoštevanju tega je treba pri varovanju volilne pravice - v tem primeru pasivne volilne pravice posameznikov, organiziranih v politični stranki - vselej pretehtati morebitne posamezne posege v volilno pravico v primerjavi z volilno pravico vseh drugih volilnih upravičencev, ki se uresničuje z namenom oblikovanja predstavniškega telesa (drugi odstavek 3. člena Ustave). Ker volitve predstavljajo proces, ki se mora odvijati in končati v določenem kontinuiranem obdobju, so vsa opravila, ki jih je treba opraviti v tem postopku, omejena z zakonskimi roki, ki so zelo kratki. Vsi organi, ki so pooblaščeni za odločanje v tem postopku, morajo upoštevati to posebno naravo volilne pravice, hkrati pa jo morajo upoštevati tudi vsi udeleženci tega postopka.
6. Zelo pomembno fazo volilnega postopka predstavlja kandidiranje - to je postopek, v katerem subjekti, ki jih zakon za to pooblašča, opravijo prvo izbiro možnih kandidatov. Po 67. členu Zakona o lokalnih volitvah (Uradni list RS, št. 72/93, 7/94, 33/94 in 70/95 - v nadaljevanju: ZLV) lahko vsaka politična stranka v občini določi po eno listo kandidatov v vsaki volilni enoti, kadar se pri volitvah v občini uporablja proporcionalni sistem volitev, kar je primer tudi pri volitvah članov Občinskega sveta v Občini Kamnik. V 72. členu ZLV natančno opisuje, katere podatke mora vsebovati lista kandidatov, ki jo je treba do določenega roka vložiti pri pristojni volilni komisiji, in kaj mora predlagatelj priložiti listi kandidatov. Po določbi prvega odstavka 74. člena ZLV morajo biti liste kandidatov predložene občinski volilni komisiji petindvajseti dan pred dnevom glasovanja do 19. ure. Glede na določbo drugega odstavka 74. člena ZLV se v postopku potrditev kandidatnih list uporabljajo določbe Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 44/92 - v nadaljevanju: ZVDZ). Po določbi 59. člena ZVDZ pa mora volilna komisija odločbo o potrditvi oziroma zavrnitvi liste kandidatov izdati najpozneje do osemnajstega dne pred dnevom glasovanja.
7. Odločba volilne komisije je specifičen posamičen pravni akt, izdan v volilnem postopku, ki ga urejajo predpisi o volitvah organa državne ali lokalne oblasti, ki se v tem postopku konstituira - za lokalne volitve je ta volilni predpis ZLV oziroma so to tudi posamezne določbe ZVDZ, kadar ZLV tako izrecno določa.
8. Izhajajoč iz te specifične narave volilne pravice, ki se lahko uresničuje samo kolektivno v časovno kontinuiranem in omejenem postopku in iz določb 56. člena in 58. člena ZVDZ so na eni strani določene obveznosti volilne komisije, na drugi strani pa obveznosti predlagatelja liste kandidatov. Ta mora izkazati, da je lista kandidatov vložena v skladu z zakonskimi pogoji. Politična stranka predlaga listo kandidatov po pravilih, ki so prepuščena strankini notranji ureditvi, kar je tudi odraz pravice do svobodnega združevanja iz drugega odstavka 42. člena Ustave. Zakonsko pa je vsaka stranka omejena z določbami ZLV, posebej z določbo 51. člena ZLV, le toliko, da mora vnaprej predvideti pravila o postopku določanja kandidatne liste, da smejo pri določanju kandidatov sodelovati samo člani stranke, ki imajo volilno pravico in stalno prebivališče v občini, ter da kandidate določijo s tajnim glasovanjem. S tem hoče Zakon zagotoviti predvsem spoštovanje načela demokratičnosti pri določanju kandidatov znotraj politične stranke, vse ostalo pa prepušča odločitvi njenih članov. Politična stranka, ki hoče sodelovati na volitvah, mora svojo organiziranost in delovanje prilagoditi tem zahtevam in poskrbeti za to, da bo lahko izkazala obstoj zakonskih pogojev ob vložitvi kandidatne liste. Naloga volilne komisije je, da kandidatne liste, ki ne bi bile oblikovane v skladu s temi zakonsko določenimi pravili, izloči. Pri tem ima volilna komisija pooblastilo, da ob ugotovljenih formalnih pomanjkljivostih liste kandidatov, zahteva od predlagatelja liste, da listo v treh dneh dopolni. Pojem "formalne pomanjkljivosti" je nedvomno nedoločen pravni pojem, katerega natančna vsebina je predmet vsakokratne razlage pristojnega organa, pri čemer v obstoječi sodni praksi Vrhovnega sodišča s področja volitev že obstajajo nekatera stališča do tega vprašanja. Če ne gre za formalne pomanjkljivosti, pa lahko volilna komisija listo le potrdi, če je ta sestavljena v skladu z zakonom, oziroma jo zavrne, če je ta prepozno vložena, če ima vsebinske pomanjkljivosti, ki jih ni mogoče šteti kot formalne pomanjkljivosti, in tudi, če formalne pomanjkljivosti v kratkem roku ne bi bile odpravljene.
9. Po določbi prvega odstavka 97. člena ZLV lahko zoper odločbo občinske volilne komisije, s katero se zavrne kandidatura oziroma lista kandidatov, vsak kandidat ali predstavnik liste kandidatov vloži pritožbo na sodišče, pristojno za upravne spore, v 48 urah po prejemu odločbe. Po določbi drugega odstavka tega člena mora sodišče odločiti o pritožbi najpozneje v 48 urah po prejemu pritožbe. Po določbi tretjega odstavka 70. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97- v nadaljevanju: ZUS) zoper odločitev Upravnega sodišča v sporu o zakonitosti aktov volilnih organov za lokalne volitve ni dovoljena pritožba. Iz navedenega je razvidno, da je tudi sodno varstvo volilne pravice v fazi kandidacijskega postopka v celoti prilagojeno naravi volilnega postopka. Sodišče je pristojno presojati zakonitost odločbe volilne komisije, pri čemer mora glede na določbo 4. člena ZLV in določbo četrtega odstavka 105. člena ZVDZ odločiti ob primerni uporabi določb Zakona o upravnih sporih. Že zgoraj navedena določba ZUS izrecno govori o sporu o zakonitosti akta volilnega organa. Pa tudi če te zakonske določbe ne bi bilo, je glede na doslej povedano razvidno, da je že po naravi stvari to sodno varstvo lahko zagotovljeno le v upravnem sporu kot sporu, v katerem se odloča o zakonitosti dokončnega posamičnega akta (drugi odstavek 1. člena ZUS). Presoja zakonitosti posamičnega pravnega akta pa zahteva, da mora sodišče preizkusiti vse navedbe pritožnika, tako navedbe pravne kot tudi navedbe dejanske narave in na tej podlagi odločiti o tem, ali je volilna komisija odločila v skladu s pooblastili, ki jih ima v 56., 57. in 58. členu ZVDZ.
10. V tem primeru pritožnik zatrjuje, da je sodišče poseglo v "pravico do pravnega varstva (25. člen Ustave)", kršitev pa naj bi izhajala iz utemeljitve sodišča, "da v postavljenem roku ne more zanesljivo ugotoviti, ali je OO Zelenih Slovenije v Kamniku, katerega predstavnik je M. S., legitimen za določanje kandidatov za volitve za občinske svetnike v Kamniku". Člen 25 Ustave opredeljuje pravico do pravnega sredstva proti odločbam sodišč in drugih državnih organov pri odločanju o pravicah in obveznostih. To, kar zatrjuje pritožnik, pa v bistvu pomeni zatrjevanje kršitve iz 23. člena Ustave - to je kršitve pravice do sodnega varstva, ki naj pritožniku v postopku pred Upravnim sodiščem ne bi bila zagotovljena. Zato je Ustavno sodišče dejanski stan te zatrjevane kršitve opredelilo kot kršitev pravice do sodnega varstva. Te pa sodišču ni mogoče očitati. Iz zgoraj navedenega je razvidno, da je sodišče v fazi kandidacijskega postopka pristojno odločati le o zakonitosti odločbe volilne komisije. Sodišče je moralo preizkusiti, ali ni morebiti volilna komisija na podlagi liste kandidatov in vse dokumentacije, ki jo mora po določbah ZLV predložiti predlagatelj kandidature, neutemeljeno zavrnila kandidature, ki sicer izpolnjuje vse zakonite pogoje. Sodišče je v izpodbijani sodbi res nekoliko neustrezno in predvsem pomanjkljivo obrazložilo svojo odločitev, kajti, kot izhaja iz volilnega spisa, je pristojna občinska volilna komisija ugotavljala, ali katera od predlaganih kandidatnih list izpolnjuje z zakonom določene pogoje - ugotovila je, da nobeden od predlagateljev dveh istoimenskih list ni izkazal, da je listo kandidatov vložil v skladu z zakonskimi pogoji, in je zato obe listi kandidatov zavrnila. Pri tem pa je treba upoštevati še to, da sodno varstvo v fazi kandidiranja do določene mere odstopa tudi od procesnih standardov, ki jih ZUS določa za spor o zakonitosti upravnega akta. Te omejitve nujno izhajajo iz zgoraj navedene posebnosti volilne pravice in volilnega postopka in zakonsko določenega roka, ki ga ima na voljo sodišče za preizkus zakonitosti ("najpozneje v 48 urah", torej nemudoma oziroma najpozneje v 48 urah) odločitve občinske volilne komisije. Zato tudi izrecna zakonska določba o primerni uporabi določb ZUS v tem postopku. Posebnosti se odražajo na primer tudi v tem, da se to sodno varstvo ne sproži s tožbo v upravnem sporu, ampak s pritožbo (prvi odstavek 97. člena ZLV). Prav zaradi navedenega pa je treba poudariti, da mora predlagatelj liste kandidatov še toliko skrbneje oblikovati listo kandidatov v skladu z določbami ZLV in tudi izkazati, da jo je oblikoval v skladu z zakonskimi pogoji.
11. Kandidatne liste sta v imenu politične stranke "Zeleni Slovenije" vložila dva občinska odbora v Občini Kamnik, za enega od njiju predstavnik liste, ki je pritožnik v tej ustavni pritožbi. Iz podatkov v spisu je razvidno, da v stranki dejansko obstaja dvoje vrst pravil, ki urejajo kandidiranje za volitve občinskih svetov in županov, pri čemer je v enih pravilih določeno v 10. členu, da morata vse obrazce v volilnih materialih, ki so bili sprejeti in izpolnjeni na kandidacijskih zborih občinskih odborov, podpisati predsednik Zelenih Slovenije in predsednik sveta Zelenih Slovenije, sicer so neveljavni, druga pravila pa te obveznosti ne vsebujejo, določajo pa v 2. členu, da imajo na kandidacijskem zboru pravico glasovati člani Zelenih, vodeni v spisku članstva občinskega odbora. V tem primeru gre torej za situacijo, v kateri je sporno to, ali je in kateri je tisti organ stranke, ki je pravilno konstituirani organ politične stranke Zeleni Slovenije, poleg tega pa tudi za vprašanje članstva v stranki in pravil stranke, pri čemer to sporno vprašanje ni nastalo v času kandidacijskega postopka ali v zvezi z njim, ampak je dejansko obstajalo že kar nekaj časa pred tem. Če nobeden od predlagateljev list kandidatov ni izkazal, da je bila lista kandidatov oblikovana s strani organa in članstva, ki v skladu z določbami ZLV lahko oblikuje listo kandidatov politične stranke za lokalne volitve, pristojna občinska volilna komisija v tem primeru ni mogla tega šteti kot formalno pomanjkljivost liste, ki bi jo bilo mogoče odpraviti v treh dneh, kakor določa drugi odstavek 56. člena ZVDZ. Zato ji ni preostalo drugega, kot da je listo zavrnila. V skladu s svojimi pooblastili (presoja zakonitosti izpodbijanega posamičnega akta) pa je Upravno sodišče presojalo zakonitost njene odločitve in pri tem iz navedenih razlogov ni poseglo v pravico iz 43. člena Ustave.
12. Pritožnik zatrjuje kršitev pravice do enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave, pri čemer pa ne utemeljuje, v čem naj bi bila ta kršitev. Ustavno sodišče pa samo tudi ni našlo razlogov, zaradi katerih bi bilo mogoče izpodbijanim odločitvam očitati arbitrarnost.
13. Ker zatrjevane kršitve človekovih pravic niso podane, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrnilo.
14. Pri odločanju o ustavni pritožbi je bil s sklepom Ustavnega sodišča z dne 12.11.1998 na lastno zahtevo izločen sodnik dr. J. Č. (drugi odstavek 33. člena ZUstS).
C.
15. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam - Lukić. Odločbo je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
Franc Testen