Up-343/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-343/97
Datum odločitve:
28. 9. 1999
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:Up.343.97
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 712/97 z dne 17. 9. 1997 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku št. P 115/96 z dne 8. 4. 1997
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Ker sta se sodišči v izpodbijanih sklepih obrazloženo opredelili do pritožnikovega stališča o novem dokazu, ki naj bi bil utemeljeval obnovo postopka, za zatrjevane kršitve ustavnih določb o enakem varstvu pravic (22. člen Ustave) in o pravici do nepristranskega sodišča (23. člen Ustave) očitno ne gre.
Geslo:
Enako varstvo pravic.

Pravica do sodnega varstva, nepristransko sodišče.
Pravna podlaga:
Ustava, 22., 23. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-118/95 z dne 11. 6. 1998 (OdlUS VII,227).
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
1. 12. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19682
Up-343/97
28.9.1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopata B. B. in C. C., odvetnika v Z. na seji senata dne 28. septembra 1999
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 712/97 z dne 17. 9. 1997 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku št. P 115/96 z dne 8. 4. 1997 se ne sprejme v obravnavo. O b r a z l o ž i t e v
1. Z izpodbijanim prvostopnim sklepom je sodišče zavrnilo pritožnikov predlog za obnovo postopka, v katerem je šlo za ugotovitev lastninske pravice na podlagi priposestvovanja.
Drugostopno sodišče je pritožbo zoper ta sklep zavrnilo. Pritožnik oporeka sklepu sodišča, da bi kljub izvedbi predlaganega dokaza z zaslišanjem priče ne mogla biti izdana zanj ugodnejša odločba.
Meni, da bi zaslišanje priče pokazalo, da dobra vera tožencev, ki je bistveni element za priposestvovanje spornega zemljišča, ni obstajala. Ker je sodišče zavrnilo izvedbo dokaza, ki bi mu bil v korist, naj bi bilo kršilo jamstvo enakega varstva pravic (22. člen Ustave) in pravico do nepristranskega sodišča (23. člen Ustave).
2. Za kršitev enakega varstva pravic očitno ne gre. Določba 22. člena Ustave vključuje pravico vsake od pravdnih strank, da sodišče obravnava, ovrednoti in obrazloženo sprejme ali zavrne njene trditve in stališča, če so postavljena v skladu z določbami pravdnega postopka in če niso očitno pravno nepomembna (odločba št. Up-118/95 z dne 11.6.1998 - OdlUS VII, 227). Tako prvostopno kot drugostopno sodišče sta to storili. Ugotovili sta, da predlagani dokaz ni tak, da bi lahko privedel do obnove postopka: izvedba dokaza naj bi ne privedla do odločbe, ki bi bila za pritožnika ugodnejša, poleg tega pa naj bi bil pritožnik imel možnost, da izvedbo dokaza predlaga že v prvotnem postopku. Svoje stališče sta tudi obrazloženo utemeljili.
3. Očitno neutemeljena pa je tudi pritožnikova trditev, da je bil zaradi tega, ker sodišče ni izvedlo predlaganega dokaza, prikrajšan za pravico do nepristranskega sodišča.
4. Ker za zatrjevane kršitve ustavnih pravic očitno ne gre, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednik senata dr. Lojze Ude ter člana Franc Testen in dr. Dragica Wedam - Lukić. Namestnica predsednika senata:
dr. Dragica Wedam - Lukić