Up-88/98
Natisni
Opravilna št.:
Up-88/98
Datum odločitve:
27. 1. 2000
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:Up.88.98
Akt:
Ustavna pritožba A. A. in B. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 421/96 z dne 19. 11. 1997 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 155/95 z dne 21. 9. 1995 in sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani, št. II P 1051/93 z dne 28. 11. 1994
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. in B. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani in sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
S pravnim stališčem, da je z določbo prvega odstavka 9. člena Ustavnega zakona o izvrševanju Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti RS (Uradni list RS, št. 1/91) pravna oblast nad vsem premoženjem iz tega odstavka prešla na RS z dnem uveljavitve tega zakona in da sprejem Skupne deklaracije (Uradni list RS, št. 5/91) takega pravnega položaja glede vojaških stanovanj ni spremenil, zaradi česar je bilo razpolaganje vojaškega organa s stanovanjem po tem času - čeprav v času začasne odložitve nadaljnje implementacije tudi omenjenega zakona - nezakonito, izpodbijane sodbe pritožnikoma niso kršile ustavnih pravic.
Geslo:
Stanovanja (izpraznitev stanovanja, dodeljenega z odločbo JLA).

Enako varstvo pravic.

Zakonska zveza in družina.

Primerno stanovanje.
Pravna podlaga:
Ustava, 22., 53., 78. čl.

Ustavni zakon o izvrševanju Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti RS (UZITUL), 9. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-119/94 z dne 3. 4. 1997 (OdlUS V,32).
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
6. 4. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19898
Up-88/98
27. 1. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. in B. B., obeh iz Ž. na seji senata dne 27. 1. 2000 s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. in B. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 421/96 z dne 19. 11. 1997 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 155/95 z dne 21. 9. 1995 in sodbo Temeljnega sodišča v Ljubljani, Enote v Ljubljani, št. II P 1051/93 z dne 28. 11. 1994 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
1. Na podlagi izpodbijanih sodb morata pritožnika izprazniti stanovanje, ki ga je enemu od njiju dodelil organ JLA po 25. 6. 1991, tožeča stranka pa jima je dolžna izročiti stanovanje, v katerem sta prebivala pred preselitvijo. Temelj za tako sodbo je pravno gledanje, da JLA v tistem času ni več mogla veljavno dodeljevati vojaškega stanovanja v uporabo in da zato pritožnika za bivanje v njem nimata pravnega naslova. Pritožnika izpodbijata tako uporabo materialnega prava. Z izpodbijanimi sodbami naj bi bili kršeni pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), tretji odstavek 53. člena Ustave in 78. člen Ustave. Posredno naj bi bil kršen tudi 9. člen Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I - v nadaljevanju: UZITUL). Pritožnika predlagata razveljavitev izpodbijanih sodb in vrnitev zadeve v novo odločanje.
2. Bistvo očitkov pritožnikov je v nestrinjanju z razlago določb UZITUL o prenosu premoženja JLA v last Republike Slovenije (prvi odstavek 9. člena UZITUL) in z razlago pomena Brionske deklaracije, kakršno so napravila sodišča v izpodbijanih odločbah. Ustavno sodišče je v odločbi št. Up-65/94 z dne 12. 12. 1996 in št. Up-119/94 z dne 3. 4. 1997 (Uradni list RS, št. 24/97, in OdlUS V, 32) odločilo, da je pravno stališče, zavzeto v izpodbijanih odločbah, v skladu z Ustavo. Po stališču Ustavnega sodišča je z določbo prvega odstavka 9. člena UZITUL pravna oblast nad vsem premoženjem iz te določbe na Republiko Slovenijo prešla z dnem uveljavitve UZITUL (se pravi 25. 6. 1991). Sprejem Brionske deklaracije tega pravnega položaja glede vojaških stanovanj ni spremenil. Razpolaganje organov JLA po 25.6.1991 je bilo zato - kljub začasni odložitvi implementacije UZITUL - nezakonito.
Ustavno sodišče se v zvezi s tem sklicuje na razloge, ki jih je navedlo v točkah 7 do 11 obrazložitve odločbe št. Up-119/94.
Pravno stališče, zavzeto v izpodbijanih sodbah, zato ne posega v jamstvo enakega varstva pravic (22. člen Ustave).
3. Prav tako ne gre za kršitev enakega varstva pravic, ker bi bilo v podobnih primerih razsojeno drugače. Sodišča so v vseh številnih primerih izselitvenih zahtevkov za stanovanje, ki so jih po 25. 6. 1991 dodeljevali organi JLA, iz enakih razlogov razsodila enako kot v izpodbijanih sodbah.
4. Neutemeljena je tudi trditev, da gre za kršitev 78. člena Ustave. Ta določba Ustave zavezuje državo k ustvarjanju možnosti, da si državljani lahko pridobijo primerno stanovanje, ne daje pa državljanu pravice zahtevati od države stanovanja ali celo zahtevati od nje, naj ga pušča v stanovanju, ki ga nezakonito zaseda. Iz istega razloga tudi ne gre za kršitev tretjega odstavka 53. člena Ustave, po kateri država varuje družino, otroke in mladino ter ustvarja za to varstvo potrebne razmere.
5. Ker človekove pravice in svoboščine z izpodbijano sodbo očitno niso bile kršene, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS), in na podlagi prve alinee 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 49/98) v sestavi: predsednik dr. Lojze Ude ter člana Franc Testen in dr. Dragica Wedam-Lukić.
Predsednik senata
dr. Lojze Ude