U-I-51/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-51/00
Datum odločitve:
22. 6. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 178
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.51.00
Akt:
Odlok o občinskih cestah (Uradni list RS, št. 54/99), 2. odst. 51. čl.

Sklep o prometni ureditvi na področju Murove na Jesenicah (Uradni list RS, št. 82/99)

Odlok o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 82/99)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 51. člena Odloka o občinskih cestah (Uradni list RS, št. 54/99), Sklepa o prometni ureditvi na področju Murove na Jesenicah (Uradni list RS, št. 82/99) in Odloka o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 82/99) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Občina je po Zakonu o varnosti cestnega prometa odgovorna za varen promet na občinskih cestah in v ta namen določa prometno ureditev v naselju. Urejanje prometnega režima v naselju ima splošen značaj, saj je namenjeno nedoločenemu številu uporabnikov cest.
Zato je v skladu z Zakonom določba občinskega odloka o cestah, po kateri se prometni režim v naselju ureja s predpisom, ki ga sprejme občinski svet, in ne z individualnim upravnim aktom, ki naj bi ga izdal občinski upravni organ.
Izpodbijani sklep o prometni ureditvi v naselju, ki ga je sprejel občinski svet, ima pravno naravo predpisa, ne glede na to, da po ZLS sklep ni izrecno predviden kot vrsta občinskega predpisa. Za opredelitev pravne narave nekega akta je namreč pomembna predvsem njegova vsebina.
V ureditev posameznih elementov prometnega režima na določenem območju se Ustavno sodišče ne more spuščati, saj gre pri tem za vsebinsko opredelitev, ki je odvisna od konkretnih razmer in potreb v posameznem naselju.
Ustavno sodišče se tudi ne more spuščati v vsebinsko oceno sprejetih rešitev v odloku o kategorizaciji občinskih cest, z vidika ustreznosti in primernosti, oziroma morebitne pomanjkljive strokovne priprave v postopku nastajanja akta.
Ustavno sodišče se prav tako ne more spuščati v oceno pravilnosti postopka za sprejetje občinskega predpisa glede na določbe statuta občine, saj ni pristojno za ocenjevanje medsebojne skladnosti občinskih aktov.
Geslo:
Promet, urejanje prometnega režima.
Načelo enakosti pred zakonom.
Uresničevanje in omejevanje pravic.
Varstvo lastninske pravice.
Občina, urejanje prometnega režima.
Promet, pravna narava sklepa o prometni ureditvi.
Promet, kategorizacija občinskih cest.
Ustavno sodišče, nepristojnost za ocenjevanje medsebojne skladnosti občinskih aktov.
Ustavno sodišče, nepristojnost za oceno primernosti.
Pravna podlaga:
Ustava, 14., 15., 33., 67. čl.
Zakon o varnosti cestnega prometa (ZVCP), 17., 18. čl.
Zakon o javnih cestah (ZJC), 14., 63. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. U-I-240/96 z dne 24. 10. 1996 - OdlUS V,140, št. U-I-28/96 z dne 16. 9. 1999 - OdlUS VIII,204.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Milan Zupan, Jesenice
Datum vloge:
21. 2. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US20241
Dokument v PDF obliki:
U-I-51-00.pdf
152 KB
Prenesite datoteko
U-I-51/00
22. 6. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Milana Zupana z Jesenic, ki ga zastopata Bojan Makovec in Andrej Doles, odvetnika v Domžalah, na seji dne 22. junija 2000
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 51. člena Odloka o občinskih cestah (Uradni list RS, št. 54/99), Sklepa o prometni ureditvi na področju Murove na Jesenicah (Uradni list RS, št. 82/99) in Odloka o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 82/99) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik izpodbija ustavnost in zakonitost drugega odstavka 51. člena Odloka o občinskih cestah (v nadaljevanju: Odlok o cestah), Odloka o kategorizaciji občinskih cest (v nadaljevanju: Odlok o kategorizaciji) in Sklepa o prometni ureditvi na področju Murove na Jesenicah (v nadaljevanju: Sklep o prometni ureditvi). Hkrati predlaga, naj Ustavno sodišče začasno zadrži izvrševanje izpodbijanega sklepa. Izpodbijani akti naj bi bili v nasprotju z več določbami Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 29/97 in nasl. - v nadaljevanju: ZJC), Zakona o varnosti cestnega prometa (Uradni list RS, št. 30/98 in nasl. - v nadaljevanju: ZVCP), Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 72/93 in nasl. - v nadaljevanju: ZLS) in Statuta Občine Jesenice (Uradni list RS, št. 38/95 in nasl. - v nadaljevanju: Statut) ter z določbami 14., 15., 22. in 67. člena Ustave.
2. Pobudnik navaja, da so določbe drugega odstavka 51. člena Odloka o cestah, po katerih o določenih vprašanjih glede prometne ureditve na občinskih cestah odloča občinski svet s sklepom, nezakonite in protiustavne zaradi tega, ker gre pri tem za vprašanja, o katerih naj bi odločala občinska uprava in ne občinski svet. Pri tem naj bi šlo za urejanje vprašanj, ki nimajo narave predpisa oziroma splošnega akta, zato bi jih moral urejati občinski upravni organ z upravno odločbo. S tem, ko je Občinski svet navedena vprašanja uredil s predpisom, je pobudniku onemogočil uveljavljanje njegovih pravic in interesov v ustreznih pravnih postopkih, saj zoper predpis nima pravnega varstva, zoper individualni upravni akt (ki bi ga o teh vprašanjih izdala občinska uprava) pa bi lahko vlagal pravna sredstva po predpisih o upravnem postopku in upravnem sporu. Navedene določbe naj bi bile v nasprotju s 43. točko 14. člena in 63. členom ZJC, s katerimi je določen pojem "sosed ob javnih cestah" (to je lastnik ali uporabnik zemljišča in objektov ali naprav na zemljišču oziroma vzdolž javne ceste) ter "pravice in obveznosti sosedov". Iz tako opredeljenega položaja soseda oziroma mejaša naj bi sledilo, da mora imeti lastnik, kadar mora kaj trpeti oziroma dopustiti, tudi pravico do varovanja svoje lastnine, ta pravica pa mu je z izpodbijano določbo onemogočena, saj zoper predpis ne more uveljavljati pravnega sredstva. Izpodbijane določbe naj bi Občinski svet sprejel prav zaradi tega, da bi pobudnika šikaniral oziroma da mu ne bi omogočil uveljavljanja njegovih pravic po pravni poti.
3. Izpodbijane določbe Odloka o cestah naj bi bile v nasprotju tudi z določbami 18., 85., 86. in 87. člena ZVCP, ki določajo pristojnosti organa za prometno ureditev na občinskih cestah. V 18. členu je določeno, da organ lokalne skupnosti, pristojen za promet, sprejema ukrepe za občinske ceste v naselju, v 85., 86. in 87. členu pa, da pristojni organ določi območja umirjenega prometa, območja za pešce in območja omejene hitrosti. Iz navedenih in tudi drugih določb ZVCP naj bi izhajalo, da je pristojni organ za prometno ureditev na občinskih cestah lahko le občinski upravni organ znotraj občinske uprave in ne občinski svet, navedena vprašanja pa naj bi se uredila z upravno odločbo in ne s splošnim aktom. S tem, ko je izpodbijani odlok prometno ureditev v naselju prepustil občinskemu svetu in ne upravnemu organu, je onemogočil pobudniku, da bi svoje pravice lahko uveljavljal v postopku izpodbijanja individualnega upravnega akta. Utemeljenost navedene trditve naj bi bila razvidna tudi iz tretjega odstavka 51. člena Odloka o cestah, po katerem prometno ureditev, ki ni poverjena občinskemu svetu, ureja pristojni občinski upravni organ za ceste.
4. Drugi odstavek 51. člena Odloka o cestah naj bi bil v nasprotju tudi s 65. členom ZLS in s 93. členom Statuta, ki opredeljujejo vrste splošnih aktov v občini. Po 65. členu ZLS ureja občina zadeve iz svoje pristojnosti z odloki, odredbami, pravilniki in navodili, iste vrste splošnih aktov pa lahko sprejema občinski svet tudi po 93. členu Statuta. Akti, ki jih lahko sprejema občinski svet, so torej v ZLS in Statutu taksativno določeni, med njimi pa ni predviden sklep. Iz navedenega sledi, da občinski svet ni pristojen za izdajo sklepa kot splošnega akta, zato naj bi bile izpodbijane določbe Odloka o cestah, ki to omogočajo, nezakonite in protiustavne.
5. Pobudnik izpodbija Sklep o prometni ureditvi iz enakih načelnih razlogov kot Odlok o cestah: prometno ureditev na občinskih cestah v naselju bi moral določati občinski upravni organ in ne občinski svet, prometna ureditev bi morala biti predmet individualnega upravnega akta in ne splošnega akta, občinski svet naj ne bi bil pristojen sprejemati sklepov kot splošnih aktov. Zato naj bi bile tudi s Sklepom o prometni ureditvi kršene pravice pobudnika, da svoje pravice in pravne interese v zvezi s prometno ureditvijo v naselju uveljavlja s pravnimi sredstvi zoper upravno odločbo po predpisih o upravnem postopku in upravnem sporu. Pobudnik pa izpodbija tudi določene dele vsebinske ureditve obravnavanega akta, ki se nanašajo na javne poti na območju Murove na Jesenicah (prepoved prometa za vozila, pri katerih širina presega 2 m, omejitev hitrosti na območju omejene hitrosti na javnih poteh Kosova 6 - Kosova 13 na 30 km/h). Ta prometna ureditev naj bi bila urejena mimo vseh strokovnih kriterijev brez ustrezne ekspertize in po nestrokovnih osebah. Posledica takšne nestrokovne ureditve naj bi bila velika škoda, ki zaradi tega nastaja na njegovi hiši na Kosovi 7. Izpodbijani sklep pa naj bi bil v nasprotju tudi s Statutom, ki pred sprejetjem takšnih rešitev glede prometne ureditve zahteva mnenje krajevne skupnosti, to pa naj bi v postopku sprejemanja izpodbijanega akta ne bilo pridobljeno.
6. Drugi odstavek 51. člena Odloka o cestah in Sklep o prometni ureditvi naj bi bila v nasprotju tudi s 14. členom Ustave (enakost pred zakonom) in 15. členom Ustave (uresničevanje in omejevanje pravic), saj z opredelitvijo navedenega sklepa kot splošnega akta pobudniku onemogočata varstvo njegovih pravic z ustreznimi pravnimi sredstvi. To pa pomeni tudi poseg v lastninsko pravico, zato naj bi bil Sklep o prometni ureditvi v nasprotju tudi s 33. členom Ustave (pravica do zasebne lastnine in dedovanja) v povezavi s 67. členom Ustave (lastnina).
7. Odlok o kategorizaciji naj bi bil po navedbah pobudnika v nasprotju z določbami 14. člena ZJC, ki opredeljujejo pojem ceste, in z Uredbo o merilih za kategorizacijo javnih cest (Uradni list RS, št. 49/97 - v nadaljevanju: Uredba). Z 2. in s 4. členom Uredbe so v skladu z ZJC podane opredelitve kategorije javne ceste in kategorije občinskih cest, javna pot, ki pelje po obeh straneh pobudnikove hiše na Kosovi 7, pa naj bi ne izpolnjevala kriterijev iz navedenih določb Uredbe. Navedena sporna pot je bila prvotno opredeljena kot peš pot in pot za gonjo živine, zato naj bi ne izpolnjevala kriterijev za javno pot, še zlasti pa ne za takšen promet, kot je dovoljen s Sklepom o prometni ureditvi.
Predlagatelj izpodbijanega odloka bi moral po 2. členu Uredbe še pred kategorizacijo ugotoviti tehnične in druge lastnosti, ki omogočajo hitro, varno in za okolje čim manj obremenjeno odvijanje prometa, vendar tega ni storil. Zato naj bi bila sprejeta kategorizacija neustrezna in nepravilna. Pri sprejemanju izpodbijanega odloka so bile kršene tudi določbe Statuta, ki za takšen primer predvidevajo poprejšnje mnenje krajevne skupnosti, to mnenje pa v navedenem postopku ni bilo pridobljeno.
8. Pobudnik utemeljuje svoj pravni interes s tem, da je lastnik stanovanjske hiše na Kosovi 7, mimo katere poteka javna pot, ki je predmet urejanja z izpodbijanimi predpisi. S Sklepom o prometni ureditvi je mimo njegove hiše dovoljen prevoz s težkimi vozili in z neprimerno hitrostjo, tako da se na njegovi hiši ponovno pojavljajo razpoke in s tem povzroča velika škoda.
9. V odgovoru na pobudo, ki ga je v imenu Občine Jesenice pripravil in podpisal Župan, so zanikane vse trditve pobudnika.
Glede Odloka o cestah je v odgovoru navedeno, da je Občina po 17. in 18. členu ZVCP odgovorna za nemoten in varen potek prometa v naseljih in da lahko v ta namen predpiše prometno ureditev v naseljih. Cilj Odloka o cestah je normativna ureditev gospodarjenja z občinskimi cestami in v tem okviru tudi ureditev prometa na njih. Z izpodbijanim drugim odstavkom 51. člena je pravica odločanja o osnovni prometni ureditvi prepuščena občinskemu svetu kot najvišjemu organu odločanja o vseh zadevah v okviru pravic in dolžnosti občine. Določanje prometne ureditve v naselju ima splošen značaj, saj se nanaša na nedoločeno število subjektov - uporabnikov cest, zato ta ureditev ne more biti prepuščena občinskemu upravnemu organu. Ureditev, ki jo drugi odstavek 51. člena prepušča občinskemu svetu, je po svoji pravni naravi predpis, kar je v skladu z načeli iz 17. in 18. člena ZVCP.
10. Glede Sklepa o prometni ureditvi je v odgovoru navedeno, da je bil izdan v skladu z določbami drugega odstavka 51. člena Odloka o cestah, ki temeljna vprašanja prometne ureditve v naselju prepušča odločitvi občinskega sveta. Izpodbijani sklep, s katerim se ureja prometni režim v določenem naselju v občini, je splošni akt, namenjen nedoločenemu številu vnaprej nedoločenih uporabnikov cest. Na pravno naravo Sklepa o prometni ureditvi kot splošnega akta kaže tudi postopek sprejemanja, saj je bil sprejet po postopku, ki velja za sprejetje občinskih predpisov. Prometna ureditev, kot jo je na območju Murove določil izpodbijani sklep, je po navedbah občine strokovno primerna in skladna s pooblastili občine. Pobudnikovo trditev, da gre za šikanozno ravnanje, Občina zavrača s pripombo, da je bil z izpodbijanim aktom določen prometni režim na vseh cestah v naselju Murova in ne le na odseku ceste, ob kateri je pobudnikova hiša. V zvezi s pobudnikovo pripombo, da je določitev najvišje hitrosti na sporni poti na 30 km/h neprimerna, pa Občina v odgovoru navaja, da hitrost vožnje za območje omejene hitrosti, kamor spada območje Murove, po ZVCP ne sme biti omejena na manj kot 30 km/h.
11. Odlok o kategorizaciji je po navedbah v odgovoru izdan v skladu z usmeritvijo iz 4. in 5. člena Odloka o cestah, kjer je izrecno predvideno, da mora biti predlog kategorizacije pripravljen po predhodnem postopku, določenem z Uredbo. Uvrstitev sporne poti ob pobudnikovi hiši na Kosovi 7 med javne poti v Občini Jesenice je po navedbah v odgovoru strokovno pravilna in ustreza predpisanim kriterijem. Ta pot je namenjena predvsem vsem prebivalcem Murove za dostop in redno vzdrževanje komunalne infrastrukture individualne rabe ter za povezavo med območjem Murova in širšim območjem mesta Jesenice. Navedena pot je bila pred več desetletji sicer res namenjena predvsem pešcem in tudi živini, vendar je pozneje z razvojem mehanizacije in prometa pridobila širši značaj. Sicer pa o skladnosti izpodbijanega odloka z Uredbo govori tudi dejstvo, da je bilo k predlagani kategorizaciji v skladu s 17. členom Uredbe pridobljeno pozitivno mnenje Direkcije Republike Slovenije za ceste (v nadaljevanju: Direkcija).
12. Ministrstvo za notranje zadeve v mnenju o določitvi pristojnosti za ureditev prometa na občinskih cestah v naseljih navaja, da je občina po 12. členu ZVCP odgovorna za varen in nemoten promet na občinskih cestah. Navedeno odgovornost oziroma pooblastilo realizira občina s splošnim aktom (odlok o ureditvi cestnega prometa), ki ga sprejme občinski svet. Določanje splošne prometne ureditve na občinskih cestah (vključno z določitvijo največje dovoljene hitrosti) je torej v pristojnosti občinskega sveta. Določbe drugega odstavka 18. člena ZVCP pa se nanašajo le na posebno in ne na splošno prometno ureditev, kar pomeni, da je pristojnost občinskega organa za promet omejena le na določanje prometne ureditve (vključno z omejevanjem največje dovoljene hitrosti) v posebnih okoliščinah oziroma pogojih (na primer delo na cesti, javna prireditev, javni shod), ko splošna prometna ureditev, določena v občinskem odloku, ne zadošča in je treba sprejeti posebne (začasne) ukrepe za zagotavljanje varnosti udeležencev v cestnem prometu.
B.
13. Po 17. členu ZVCP je občina odgovorna za nemoten in varen promet na občinskih cestah in v ta namen določi tudi prometno ureditev v naseljih. Po trinajsti alinei drugega odstavka 21. člena ZLS je ena od nalog občine tudi, da v skladu z zakonom ureja promet v občini. Pojem prometne ureditve je podrobneje opredeljen v 85. točki 19. člena ZVCP. Po citirani določbi je prometna ureditev način odvijanja prometa, ki ga za cesto ali njen del oziroma za naselje ali njegov del določi upravljalec (določanje prednostnih smeri, omejitev uporabe ceste ali njenega dela glede na vrsto prometa, omejitev hitrosti in določanje ukrepov za umirjanje prometa, določanje območij umirjenega prometa, omejene hitrosti in območij za pešce in podobno). Iz navedene opredelitve prometne ureditve sledi, da ima urejanje prometnega režima v naselju splošen značaj, saj je namenjeno nedoločenemu številu in nedoločeni vrsti oseb - uporabnikov cest. Glede na navedeni splošni značaj je občinski akt o prometni ureditvi tako po obliki kot po vsebini predpis. Občinski akt, ki določa elemente prometne ureditve, je Ustavno sodišče že v več obravnavanih primerih štelo za predpis (npr. sklep št. U-I-240/96 z dne 24. 10. 1996, OdlUS V, 140 in sklep št. U-I-28/96 z dne 16. 9. 1999, OdlUS VIII, 204). Za sprejemanje občinskih predpisov je po 29. členu ZLS pristojen občinski svet. Določanje splošne prometne ureditve na občinskih cestah je torej predmet občinskega predpisa, za njegovo sprejetje je pristojen občinski svet. Občinski organ, pristojen za promet, pa je v skladu z drugim odstavkom 18. člena ZVCP pristojen za sprejem ukrepov za prometno ureditev v posebnih okoliščinah oziroma pogojih.
14. Po drugem odstavku 51. člena Odloka o cestah je za določitev splošne prometne ureditve na občinskih cestah v Občini Jesenice pristojen Občinski svet, za posebno prometno ureditev (ki ne spada v pristojnost občinskega sveta), pa je po tretjem odstavku 51. člena pristojen občinski upravni organ za ceste. Izpodbijana ureditev iz drugega odstavka 51. člena Odloka o cestah je glede na ugotovitve iz prejšnje točke obrazložitve v skladu z ZVCP in ZLS, saj je akt o splošni prometni ureditvi predpis, za njegovo sprejetje pa je pristojen občinski svet. Na takšno pravno naravo navedenega akta kažejo tudi določbe dvaintridesete alinee 18. člena Statuta, po katerih opravlja občina tudi zadeve, ki se nanašajo na "predpisovanje prometne ureditve" (iz česar sledi, da je prometna ureditev predmet "predpisa"). Na navedene ugotovitve glede pravne narave akta o prometni ureditvi ne vplivajo določbe 43. točke 14. člena in 63. člena ZJC, na katere se sklicuje pobudnik, saj se z njimi določa pojem in pravni položaj soseda oziroma mejaša predvsem v razmerju do ceste kot objekta (ob graditvi oziroma rekonstrukciji ceste ali ob drugih posegih, ki vplivajo na njegovo lastnino), ne pa v razmerju do prometa na cesti.
15. S Sklepom o prometni ureditvi je določen prometni režim na določenih javnih poteh na območju Murove: prepovedan je promet določenih vozil, določena so območja omejene hitrosti in omejena je hitrost vozil na posameznih javnih poteh. Navedeni elementi prometnega režima sodijo v pojem "prometne ureditve", kot je opredeljena v 85. točki 19. člena ZVCP. Izpodbijani sklep na splošno ureja prometni režim in je naslovljen na nedoločeno število oseb, zato je po svoji pravni naravi predpis. Zgolj dejstvo, da navedena prometna ureditev posega tudi v interese lastnikov nepremičnin, ki mejijo na javno pot, ne spreminja pravne narave akta o prometni ureditvi. Trditve pobudnika, da bi moral biti prometni režim na navedenem območju določen z individualnim upravnim aktom organa občinske uprave, torej niso utemeljene.
Sicer pa je pravna narava izpodbijanega sklepa kot predpisa že ugotovljena s sklepom Ustavnega sodišča št. Up-72/00 z dne 31. 5. 2000, v katerem je bila zavrnjena ustavna pritožba istega pobudnika zoper dve sodni odločitvi, ki sta izpodbijanemu sklepu priznavali naravo predpisa.
16. Pobudnik izpodbija tudi določene vsebinske rešitve prometnega režima v Sklepu o prometni ureditvi, vendar pri tem ne navaja, s katerimi določbami zakonov naj bi bile te rešitve v nasprotju, temveč bolj opozarja na škodljive posledice na njegovi hiši, ki naj bi jih povzročil promet. Določitev posameznih elementov prometnega režima na določenem območju (območja umirjenega prometa, območja za pešce, območja omejene hitrosti in podobno) je odvisna od konkretnih razmer v naselju in je v celoti prepuščena odločitvi občinskega sveta. Ustavno sodišče se v presojo teh elementov ne more spuščati. V okviru pomislekov v zvezi s sprejetim prometnim režimom napada pobudnik tudi določitev največje dovoljene hitrosti na delu javne poti Kosova 6 - Kosova 13 (omejitev na 30 km/h), vendar ta pripomba ni utemeljena.
Navedena pot spada namreč v območje omejene hitrosti, za takšno območje pa po 87. členu ZVCP hitrost ne sme biti omejena na manj kot 30 km/h. Pri svojih trditvah o nesprejemljivosti sprejetih prometnih rešitev se pobudnik opira zlasti na škodo, ki naj bi kot posledica zgrešenega prometnega režima nastala na njegovi hiši.
Vendar problemov morebitne škode, ki bi pobudniku nastala bodisi zaradi sprejete prometne ureditve bodisi zaradi konstrukcijskih lastnosti zgrajene ceste, ni mogoče reševati v okviru ustavnosodnega postopka o pravni naravi izpodbijanega akta. Če mu nastaja protipravna škoda, jo pobudnik lahko uveljavlja v pravdnem postopku po predpisih o obligacijskih razmerjih.
17. Pobudnik izpodbija drugi odstavek 51. člena Odloka o cestah in Sklep o prometni ureditvi tudi zaradi neustreznega naziva tega akta. Pri tem navaja, da sklep po ZLS ni predviden kot vrsta splošnega akta občine. Ta trditev je utemeljena, saj so v 65. členu ZLS kot akti splošne narave (predpisi) občine predvideni le odloki, odredbe, pravilniki in navodila. Vendar nekatere občine sprejemajo določene splošne akte tudi v obliki sklepa. Tako je v odgovoru na pobudo navedeno, da je Občina Jesenice že tudi v času pred uveljavitvijo izpodbijanega akta urejala prometno ureditev v mestu s sklepom. Za opredelitev pravne narave nekega akta je bolj kot njegov naziv pomembna njegova vsebina. Izpodbijani sklep je po vsebini nedvomno predpis, kar je že ugotovljeno v prejšnjih točkah te obrazložitve. Zato tudi neustrezna izbira naziva izpodbijanega akta ne pomeni takšne pomanjkljivosti, ki bi terjala poseg Ustavnega sodišča v akt, saj samo zaradi izbire njegovega naziva niso nastale škodljive posledice oziroma posegi v pravice ali pravne interese pobudnika ali koga drugega.
18. Prav tako ni utemeljen očitek pobudnika o kršitvah 14., 15., 33. in 67. člena Ustave. Načelo enakosti pred zakonom, ki ga zagotavlja določba drugega odstavka 14. člena Ustave, zahteva nearbitrarno uporabo prava v razmerju do pravnih subjektov tako s strani zakonodajalca kot s strani upravne in sodne oblasti. To načelo navedene organe zavezuje, da enaka oziroma podobna razmerja urejajo oziroma obravnavajo enako, različna razmerja pa različno. Ustavnega načela enakosti pred zakonom torej ni mogoče pojmovati kot splošne enakosti vseh, pač pa kot enako obravnavanje enakih dejanskih stanj. Kršitve tega načela po presoji Ustavnega sodišča izpodbijani ureditvi ni mogoče očitati. Kot je razvidno že iz naslova 15. člena Ustave, ta določba ne opredeljuje kakšnih posebnih pravic, ampak določa le pravila za uresničevanje in omejevanje ustavnih pravic. Glede na takšno vsebino navedene ustavne določbe izpodbijani predpisi ne morejo pomeniti njene kršitve. Iz okoliščin, ki jih je pobudnik izkazal, tudi ne izhaja, da bi šlo za kršitev pravic iz 33. in 67. člena Ustave.
19. Z Odlokom o kategorizaciji so občinske ceste v Občini Jesenice razvrščene v lokalne ceste in javne poti. Sporna pot ob pobudnikovi hiši je v 15. točki 6. člena razvrščena med javne poti. Pobudnik izpodbija takšno razvrstitev navedene poti z utemeljitvijo, da pri tem ne gre za povezovalno pot. Iz odgovora na pobudo pa sledi, da ima navedena pot status javne poti, saj je v smislu druge alinee prvega odstavka 4. člena Uredbe namenjena predvsem za povezavo med območjem Murova in širšim območjem mesta Jesenice. Pobudnik dalje navaja, da predlagatelj izpodbijanega akta ob pripravi kategorizacije ni pravilno vrednotil in določil meril za določitev kategorije te poti, zato naj bi bila sprejeta kategorizacija neustrezna in nepravilna. Iz navedenih utemeljitev pobudnika izhaja, da izpodbijanemu aktu očita predvsem vsebinsko neustreznost in nepravilnost, kar naj bi bila posledica pomanjkljive strokovne priprave v postopku nastajanja predloga akta. V vsebinsko oceno sprejetih rešitev z vidika ustreznosti oziroma primernosti se Ustavno sodišče ne more spuščati, prav tako pa tudi ne v presojo strokovnih opravil in postopkov ob pripravi izpodbijanega akta. Za takšno presojo izpodbijanega akta je pristojna Direkcija. V drugem odstavku 17. člena Uredbe je namreč določeno, da mora občina predlog kategorizacije občinskih cest poslati v predhoden pregled in mnenje Direkciji, ki v sodelovanju z občino preveri pravilnost uporabe meril za razmejitev občinskih cest med lokalne ceste in javne poti. V tretjem odstavku 17. člena Uredbe je predvideno, da mora Direkcija poslati mnenje o predlagani kategorizaciji najpozneje v 60 dneh po prejemu predloga, prav tako pa so predvideni tudi postopki za primer, če so po mnenju Direkcije predlagane rešitve sporne. Iz odgovora na pobudo in iz 8. člena izpodbijanega akta sledi, da je k predlogu kategorizacije po tem aktu Direkcija poslala pozitivno mnenje št. 347-05-144/98-03/Brank z dne 14. 6. 1999 in št. 347-05-1/99 z dne 6. 8. 1999. Z navedenim mnenjem je tako ugotovljena strokovna pravilnost razvrstitve lokalnih cest in javnih poti z izpodbijanim odlokom.
20. Sklep o prometni ureditvi in Odlok o kategorizaciji naj bi bila po mnenju pobudnika tudi v nasprotju s Statutom, saj pred njunim sprejetjem ni bilo pridobljeno ustrezno mnenje Krajevne skupnosti. Ustavno sodišče je po določbi četrte alinee prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) pristojno le za presojo skladnosti predpisov lokalnih skupnosti z Ustavo in zakoni. V tem okviru odloča tudi o ustavnosti in zakonitosti postopkov, po katerih so bili ti akti sprejeti. Ni pa v pristojnosti Ustavnega sodišča presoja medsebojne skladnosti občinskih predpisov. Ustavno sodišče zato ni moglo preizkusiti, ali sta Sklep o prometni ureditvi in Odlok o kategorizaciji v skladu s Statutom, temveč je ocenjevalo v okviru navedb le skladnost z Ustavo in zakoni.
21. Glede na navedeno pobuda za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanih aktov ni utemeljena, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
22. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS in prve alinee 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98) v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki: dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen