Up-155/98
Natisni
Opravilna št.:
Up-155/98
Datum odločitve:
8. 7. 1998
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.155.98
Akt:
Ustavna pritožba F. P. zoper odločbo Senata za prekrške Republike Slovenije št. Pp - 728/96 z dne 19.12.1997 v zvezi z odločbo o prekršku Sodnika za prekrške Grosuplje št. P - 2844/95 z dne 20.12.1995
Izrek:
Ustavna pritožba F. P. zoper odločbo Senata za prekrške Republike Slovenije v zvezi z odločbo o prekršku Sodnika za prekrške Grosuplje se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe v obravnavo, če v konkretni zadevi pritožniku njegove ustavne pravice očitno niso bile kršene.
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbe, če pritožnik v konkretnem primeru ni predhodno izčrpal vseh pravnih sredstev.
Geslo:
Pravica do sodnega varstva.

Upravni spor.

Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Rok za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Ustava, 23., 157. čl.

Zakon o upravnem sporu (ZUS), 1. čl.

Zakon o prekrških (ZP), 55., 56. čl.

Zakon o prometnem davku (ZPD), 63. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 58., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-234/97 z dne 20.5.1998.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
11. 6. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19065
Up-155/98
8.7.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe F. P. iz Š. - S. na seji senata dne 8. julija 1998
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba F. P. zoper odločbo Senata za prekrške Republike Slovenije št. Pp - 728/96 z dne 19.12.1997 v zvezi z odločbo o prekršku Sodnika za prekrške Grosuplje št. P - 2844/95 z dne 20.12.1995 se ne sprejme v obravnavo.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Z izpodbijano odločbo Senata za prekrške je bila zavrnjena pritožnikova pritožba zoper odločbo o prekršku prve stopnje, s katero je bil spoznan za odgovornega storitve prekrška iz 7. točke prvega odstavka 69. člena v zvezi z 42. členom Zakona o prometnem davku. Po mnenju pritožnika je pritožbeni organ odločal po poteku dveletnega absolutnega zastaralnega roka, saj naj bi bil prekršek storjen 20.10.1995, Senat za prekrške pa je o pritožbi odločal šele 19.12.1997. S tem naj bi mu bila kršena pravica do sojenja v razumnem roku (23. člen Ustave). Ker pritožbeni organ kljub zastaranju pregona postopka ni ustavil, pritožnik smiselno ugotavlja, da gre za njegovo samovoljno ravnanje in kršitev 14. in 22. člena Ustave. Glede skoraj štirimesečnega časovnega zamika med dnevom odločitve Senata za prekrške in dnevom vročitve odločbe, pa pritožnik ugotavlja, da je nerazumljiv in poraja pomisleke o antidatiranju odločbe.
2. Pritožnik predlaga, da Ustavno sodišče ustavno pritožbo sprejme v obravnavo in izpodbijano odločbo odpravi. Predlaga tudi, da Ustavno sodišče zadrži izvrševanje izpodbijane odločbe, saj je nezaposlen in izrečene denarne kazni ne bo mogel plačati, zato obstoji nevarnost, da mu bodo z izvršitvijo odločbe nastale težko popravljive posledice, ker mu bo zaradi nezmožnosti plačila denarna kazen spremenjena v zapor.
B.
3. Zakon o prekrških (Uradni list SRS, št. 25/83, 42/85, 47/87, 5/90 in Uradni list RS, št. 10/91, 13/93, 66/93, 35/97 in 87/97 - v nadaljevanju: ZP) v prvem odstavku 55. člena določa, da postopek o prekršku ni dopusten, če preteče eno leto od dneva, ko je bil prekršek storjen (relativni zastaralni rok). V tretjem odstavku 55. člena pa ZP določa, da postopek o prekršku v nobenem primeru ni več mogoč, ko poteče dvakrat toliko časa, kot ga zahteva zakon za zastaranje postopka o prekršku (absolutni zastaralni rok). Če poseben zakon ne določa drugače, nastopi absolutno zastaranje postopka o prekršku po dveh letih od dneva storitve prekrška. Vendar pa ZP v 56. členu dopušča možnost, da se s posameznim področnim zakonom, ki določa prekrške, predpišejo za posamezne prekrške tudi daljši roki za zastaranje postopka o prekršku, kakor so predpisani v ZP (eno leto), vendar ne daljši od dveh let. Tak zakon je tudi Zakon o prometnem davku (Uradni list RS, št. 4/92, 71/93, 16/96, 57/97 in 3/98), ki v 63. členu določa, da postopek za prekršek zaradi kršitev določb tega zakona ni dopusten, ko pretečeta dve leti od dneva, ko je bil prekršek storjen, v nobenem primeru pa ni več mogoč, ko pretečejo štiri leta od dneva storitve prekrška. Iz izpodbijane odločbe je razvidno, da sta Sodnik za prekrške Grosuplje in Republiški senat za prekrške odločila pred potekom zastaralnih rokov, določenih v Zakonu o prometnem davku.
4. Glede na navedeno je treba ugotoviti, da trditve pritožnika o samovoljnem ravnanju Senata za prekrške, ko naj bi kljub zastaranju potrdil odločbo Sodnika za prekrške prve stopnje, niso utemeljene. Ker torej očitno ne gre za kršitev človekovih pravic in svoboščin, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Glede kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, (23. člen Ustave) pa pritožnik ni izkazal, da je izčrpal vsa pravna sredstva (51. člen Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS). Ustavno sodišče je že zavzelo stališče, da je tudi v primeru, ko je v postopku, ki naj bi predolgo trajal, že izdana pravnomočna odločba, mogoče vložiti ustavno pritožbo šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva (sklep št. Up-234/97 z dne 20.5.1998). Ker lahko pritožnik kršitev navedene pravice uveljavlja s tožbo v upravnem sporu (drugi odstavek 157. člen Ustave in tretji odstavek 1. člena Zakona o upravnem sporu, Uradni list, št. 50/97), v ustavni pritožbi pa ni izkazano, da bi pritožnik to možnost izkoristil, je treba ugotoviti, da je ustavna pritožba v tem delu preuranjena.
6. Po 58. členu ZUstS lahko senat v primeru, da ustavno pritožbo sprejme v obravnavo, zadrži tudi izvršitev posamičnega akta, ki se z ustavno pritožbo izpodbija. Ker ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo, Ustavno sodišče o predlogu za zadržanje izvršitve izpodbijane odločbe o prekršku ni odločalo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka in prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Peter Jambrek ter člana sodnica in sodnik dr. Miroslava Geč - Korošec in dr. Tone Jerovšek.
Predsednik senata:
dr. Peter Jambrek