Up-242/99
Natisni
Opravilna št.:
Up-242/99
Datum odločitve:
16. 2. 2000
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:Up.242.99
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo generalne direktorice Agencije Republike Slovenije za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij št. 200-97/99-1/10 z dne 20. 8. 1999
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo generalne direktorice Agencije Republike Slovenije za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij se zavrže.
Evidenčni stavek:
Senat Ustavnega sodišča je ustavno pritožbo zavrgel, ker pred vložitvijo ustavne pritožbe niso bila izčrpana vsa pravna sredstva. Za obravnavo pred izčrpanjem pravnih sredstev pa ne gre, ker upravni spor po določbah ZUS kljub dokončnosti upravne odločbe ne pomeni izrednega pravnega sredstva. Zato je bilo treba ustavno pritožbo zavreči.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Upravni spor, redno pravno sredstvo.
Pravna podlaga:
Zakon o upravnem sporu (ZUS), 30., 69., 70., 93., 94. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-261/98 z dne 13. 1. 2000, Uradni list RS, št. 6/2000.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
13. 9. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19930
Up-242/99
16.2.2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopata B. B. in C. C., odvetnika v Z. na seji senata dne 16. februarja 2000
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo generalne direktorice Agencije Republike Slovenije za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij št. 200-97/99-1/10 z dne 20. 8. 1999 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik je vložil ustavno pritožbo zoper v izreku navedeno odločbo generalne direktorice Agencije Republike Slovenije za revidiranje lastninskega preoblikovanja podjetij (v nadaljevanju: Agencija), s katero je ta zavrnila pritožbo zoper odločbo o zavrženju pritožbe zoper sklep o dovolitvi izvršbe s prisilitvijo št. 200-97/99-2/224, 223 z dne 6. 7. 1999 in o zahtevi za odlog izvršbe sklepa Agencije št. 200-97/99-2/224, 223 z dne 22. 4. 1999. Pritožnik zatrjuje kršitev 2., 22., 23., 33., 35., 38., 74., 120. in 153. člena Ustave in predlaga sprejem ustavne pritožbe pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev (drugi odstavek 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS).
2. Po prvem odstavku 51. člena ZUstS je ustavna pritožba praviloma dopustna šele, če so izčrpana vsa pravna sredstva.
Izjemoma lahko Ustavno sodišče odloča o ustavni pritožbi pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev, če je zatrjevana kršitev očitna in če bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice (drugi odstavek 51. člena ZUstS).
3. Na podlagi prej veljavnega Zakona o upravnih sporih (Uradni list SFRJ, št. 4/77 - v nadaljevanju: ZUS-77) je Ustavno sodišče sprejelo stališče, da je tožba v upravnem sporu bližje izrednim pravnim sredstvom in da je zato predpostavka za obravnavanje ustavne pritožbe na podlagi drugega odstavka 51. člena ZUstS podana že, če je tekel upravni spor (sklep št. Up-56/95 z dne 6. 10. 1995, OdlUS IV, 174). Takšno stališče je temeljilo zlasti na dejstvu, da ZUS-77 tožniku ni dajal učinkovite možnosti, da bi dosegel zadržanje izvrševanja v upravnem sporu izpodbijanega akta (dokončne in s tem izvršljive upravne odločbe). Tožba namreč ni zadržala izvršitve izpodbijanega akta, o predlogih za začasno zadržanje izvršitve pa v upravnem sporu Vrhovno sodišče ni odločalo. Stališče o izjemnem obravnavanju ustavne pritožbe v upravnopravnih zadevah po drugem odstavku 51. člena ZUstS (pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev) je torej temeljilo na izvršljivosti izpodbijanega akta in s tem na možnosti, da bi z izvršitvijo izpodbijanega akta nastale ustavnemu pritožniku nepopravljive posledice.
4. Navedeno stališče Ustavnega sodišča še vedno velja za vse tiste primere upravnih sporov, za katere se na podlagi prehodnih določb novega Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97 in 65/97-popr. - v nadaljevanju: ZUS) še uporabljajo določbe ZUS-77. Obravnavani primer pa ni takšen. Zanj se že uporabljajo določbe ZUS.
5. Določbe prvega odstavka 69. člena v povezavi s 30. členom ZUS in določbe drugega odstavka 69. člena ZUS dajejo tožniku v upravnem sporu učinkovito sredstvo za dosego odložitve izvršbe izpodbijane upravne odločbe ali pa za začasno ureditev stanja glede na sporno pravno razmerje. Postopek odločanja o teh dveh začasnih odredbah je hiter (po četrtem in petem odstavku 69. člena mora Upravno sodišče o zahtevi odločiti v sedmih dneh, Vrhovno sodišče pa o pritožbi v treh dneh), zoper odločitev pa je dovoljena tudi ustavna pritožba. Ob takšni zakonski ureditvi upravnega spora je odpadel temeljni razlog za obravnavo ustavne pritožbe pred izčrpanjem upravnega spora. Upravnega spora zato ni več mogoče šteti za izredno pravno sredstvo v smislu 51. člena ZUstS. To pa pomeni, da na podlagi drugega odstavka 51. člena ZUstS ni več mogoče vložiti ustavne pritožbe na področju upravnopravnih zadev pred izčrpanjem upravnega spora (pred pravnomočno sodno odločbo, izdano v upravnem sporu). Takšno stališče je Ustavno sodišče sprejelo v zadevi št. Up-261/98 (sklep z dne 13. 1. 2000, Uradni list RS, št. 6/2000).
6. Pritožnik navaja, da je zoper izpodbijano odločbo vložil tožbo v upravnem sporu. Gre za zadevo, o kateri je po določbah 93. in 94. člena ZUS na prvi stopnji pristojno odločati Upravno sodišče. Zoper sodbo, izdano v upravnem sporu na prvi stopnji, pa je dovoljena pritožba (70. člen ZUS), tj. redno pravno sredstvo. Pritožnik ima torej na voljo učinkovito pravno sredstvo, tj. dvostopenjsko sodno varstvo, ki ga pred vložitvijo ustavne pritožbe še ni izčrpal.
7. Ker pritožnik pred vložitvijo ustavne pritožbe ni izčrpal sodnega varstva, je bilo treba ustavno pritožbo zavreči.
8. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZustS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.
Predsednica senata:
Milojka Modrijan