U-I-117/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-117/98
Datum odločitve:
21. 5. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 94
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:U.I.117.98
Akt:
Zakon o dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja (Uradni list RS, št. 9/98)(ZZVO-B)
Izrek:
Pobudi za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja se zavrneta.
Evidenčni stavek:
Zakonodajalec je s strani Ustavnega sodišča razveljavljeno določbo Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja nadomestil z določbo, v kateri je jasno izrazil svoj namen, da prvotni Zbornici poklicih varnostnih služb Slovenije, ki se je na podlagi določb tega zakona reorganizirala v Zbornico Republike Slovenije za zasebno varovanje, podeli status javnopravne osebe s pooblastili in pristojnostmi, ki jih Zakon določa. Neutemeljeni so očitki pobudnikov, da je takšna ureditev v nasprotju z 2. členom in drugim odstavkom 121. člena Ustave.
Zakonodajalec je jasno in določno izrazil svoj namen o tem, kdo naj izvršuje naloge Zbornice po določbah navedenega zakona. V polje proste presoje zakonodajalca pa sodi izbira, ali bo izvrševanje nalog Zbornice poveril osebi zasebnega prava ali pa bo ustanovil osebo javnega prava, ki bo izvrševala zakonske naloge. Če se zakonodajalec odloči za osebo javnega prava, potem lahko ta položaj da z zakonom tudi že obstoječi osebi zasebnega prava in ji določil pogoje za uskladitev njenih aktov in delovanja, lahko pa tudi na novo ustanovi javnopravno osebo, ki bo izvrševala z zakonom določene naloge.
Geslo:
Zasebno varovanje.
Načelo pravne in socialne država.
Upravni organi, naloge.
Državna uprava, javna pooblastila za opravljanje funkcij državne uprave.
Javno pravna oseba.
Pravna podlaga:
Ustava, 2., 121., 161. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 26., 43. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. U-I-305/94 z dne 3. 4. 1997 (OdlUS VI,44).
K obravnavani zadevi je bila s sklepom Ustavnega sodišča z dne 14. 5. 1998 pridružena zadeva št. U-I-158/98 zaradi skupnega obravnavanja in odločanja.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Družba G7, Družba za varovanje d.o.o., Trzin
Datum vloge:
27. 3. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US18946
Dokument v PDF obliki:
U-I-117-98.pdf
129 KB
Prenesite datoteko
U-I-117/98
21.5.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe G 7, Družbe za varovanje d.o.o., Trzin, ki jo zastopa direktor Vojteh Burkelca, in pobude OBAD - PRIREDITVE, podjetja za varovanje prireditev d.o.o., Ljubljana, ki ga zastopa dr. Andrej Berden iz Ljubljane, na seji dne 21. maja 1998
s k l e n i l o:
Pobudi za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja (Uradni list RS, št. 9/98) se zavrneta.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnica G 7, Družba za varovanje, je dne 26.3.1998 vložila pobudo za oceno ustavnosti Zakona o dopolnitvah Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja (v nadaljevanju: ZZVO-B). Izpodbijani zakon je po mnenju pobudnice neustaven, ker zakonodajalec ni upošteval v zadostni meri odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-305/94-12 z dne 3.4.1997. Zakonodajalec naj ne bi bil upošteval, da je bila Zbornica Republike Slovenije za zasebno varovanje oseba zasebnega prava, ki naj še ne bi bila na ustaven način pridobila lastnosti javnopravne osebe. Javna pooblastila naj bi ji še ne bila podeljena z zakonom. Zgolj samostojno preoblikovanje statuta in preimenovanje po veljavnosti Zakona o zasebnem varovanju in o obveznem organiziranju službe varovanja (Uradni list RS, št. 32/94 - v nadaljevanju: ZZVO) pa naj ji ne bi dajalo javnopravnega značaja. Pobudnica meni, da bi zakonodajalec moral ustanoviti novo osebo javnega prava ter natančno določiti, da opravlja pooblastila iz ZZVO ali pa izrecno prenesti ustrezno pooblastilo. Zato naj bi bil ZZVO-B v nasprotju z 2. členom in drugim odstavkom 121. člena Ustave. Pobudnica predlaga razveljavitev izpodbijanega zakona.
2. Pobudnica utemeljuje svoj pravni interes za oceno ustavnosti s tem, da opravlja dejavnost zasebnega varovanja in da je članica Zbornice Republike Slovenije za zasebno varovanje.
3. Pobudnik OBAD - PRIREDITVE, podjetje za varovanje prireditev, s pobudo, vloženo dne 17.4.1998, izpodbija drugi odstavek 1. člena ZZVO-B. Meni, da je zakonodajalec z izpodbijano določbo "obšel zakon in uzakonil sicer nezakonito situacijo". Na podlagi izpodbijane določbe naj bi prvo nezakonito in protiustavno oblikovanje Zbornice konvalidiralo, kar naj bi bilo v nasprotju z načeli pravne države in z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I- 305/94. Pobudnik predlaga odpravo izpodbijane določbe, Ustavno sodišče pa naj bi tudi naročilo zakonodajalcu ureditev ustanovitve Zbornice in predhodni postopek do njene ustanovitve. Dne 11.5.1998 je pobudnik vlogo dopolnil z navedbo, da je nezakonito oblikovanje Zbornice privedlo do zlorab. Zbornica naj bi z dodatnimi zahtevami za registracijo oziroma za sprejem v članstvo izven z zakonom določenih pogojev monopolizirala položaj obstoječih subjektov in onemogočala registracijo novih subjektov zasebnega varovanja.
Zbornica naj bi v zvezi s prošnjo za članstvo v Zbornici oziroma za dodelitev licence za zasebno varovanje zahtevala od kandidatov posebno izjavo, da dotlej niso opravljali storitev zasebnega varovanja na tržišču.
4. Pobudnik utemeljuje svoj pravni interes za oceno ustavnosti s tem, da opravlja dejavnost zasebnega varovanja.
B.
5. Pobudnik OBAD - PRIREDITVE, podjetje za varovanje prireditev, navaja, da izpodbija določbo drugega odstavka 1. člena ZZVO-B. Člen 1 ZZVO-B ima samo en odstavek. Iz vsebine pobude je razvidno, da je ta dejansko uperjena zoper njega. Oba pobudnika izkazujeta pravni interes (drugi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS), vendar pa sta pobudi iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, očitno neutemeljeni.
6. Ustavno sodišče je z odločbo št. U-I-305/94-12 z dne 3.4.1997 (OdlUS VI, 44) razveljavilo določbo prvega odstavka 34. člena ZZVO z odložnim rokom osem mesecev po objavi odločbe. Ustavno sodišče je ugotovilo, da je bila navedena določba v nasprotju z 2. členom in drugim odstavkom 121. člena Ustave. Ustavno sodišče je poudarilo, da je imel zakonodajalec na razpolago dve možnosti. Po določbi drugega odstavka 121. člena Ustave bi lahko dal javna pooblastila določeni osebi zasebnega prava, lahko pa bi z zakonom za izvrševanje določenih nalog ustanovil novo osebo javnega prava. Pri tem bi moral v skladu z načeli pravne države ravnati tako, da bi bile določbe o podelitvi javnih pooblastil določne in jasne.
Namen zakonodajalca, da prav določeni osebi zasebnega prava, ki je obstajala že pred uveljavitvijo zakona, podeli lastnost javnopravne osebe, po stališču Ustavnega sodišča iz citirane odločbe ni ustavno nedopusten. Zato je bil določen odložni rok osem mesecev, ki naj bi omogočil zakonodajalcu, da tak ustavno dopustni namen uzakoni v skladu z 2. členom in drugim odstavkom 121. člena Ustave.
7. ZZVO je v prvem odstavku 34. člena določil, da mora Zbornica uskladiti svoje akte in delovanje z njegovimi določbami ter določiti programe, obrazce izkaznic, kodeks poklicne etike ter vzpostaviti register in evidenci iz 23. člena v šestih mesecih po njegovi uveljavitvi. Drugi odstavek citiranega člena je določil, da opravlja, dokler zbornica ne začne z delom, njene naloge iz 1. in 2. točke prvega odstavka ter 1., 4. in 6. točke drugega odstavka 5. člena tega zakona Ministrstvo za notranje zadeve.
Glede na določbo 34. člena ZZVO je bilo razvidno, da zakonodajalec ni imel namena podeliti javnih pooblastil po ZZVO kakšni zasebnopravni osebi, ampak da je hotel ta pooblastila poveriti javnopravni osebi, ki dotlej kot takšna ni obstajala. V ta namen bi zakonodajalec lahko določil poseben postopek ustanovitve takšne javnopravne osebe, vendar je bilo že iz določbe prvega odstavka 34. člena ZZVO razvidno, da je hotel status osebe javnega prava podeliti neki že obstoječi pravni osebi, ki dotlej ni imela te lastnosti. Zato ji je naložil preoblikovanje po določbah Zakona, preden začne izvajati javna pooblastila. To samo po sebi ni bilo nedopustno. Ker pa iz določbe 34. člena sploh ni bilo razvidno, katera naj bi bila ta oseba, je Ustavno sodišče zakonsko določbo zaradi njene neskladnosti z 2. členom Ustave moralo razveljaviti. Zakona Ustavno sodišče ne more odpraviti, kakor zmotno meni drugonavedeni pobudnik, ki predlaga tudi odpravo 1. člena ZZVO-B (prvi odstavek 161. člena Ustave, 43. člen ZUstS), ampak ga lahko le razveljavi. Razveljavitev pa ima lahko le učinke ex nunc. V tem primeru je učinek razveljavitve nastopil šele po preteku odložnega roka osem mesecev. Če bi zakonodajalec še pred tem rokom spremenil zakonsko določbo, razveljavitev dejansko sploh ne bi nastopila. Že ob izdaji citirane odločbe št. U-I-305/94 je bilo znano, da se je Zbornica poklicnih varnostnih služb Slovenije (v nadaljevanju: ZPVS) dejansko preoblikovala v Zbornico Republike Slovenije za zasebno varovanje in da je Vlada k njenemu statutu po določbi tretjega odstavka 7. člena ZZVO tudi dala soglasje.
8. Po uveljavitvi ZZVO-B se določba prvega odstavka 34. člena ZZVO glasi: "Naloge zbornice po tem zakonu opravlja Zbornica Republike Slovenije za zasebno varovanje." S to določbo je zakonodajalec jasno izrazil svoj namen, da prvotni ZPVS, ki je z reorganizacijo postala Zbornica Republike Slovenije za zasebno varovanje (v nadaljevanju: Zbornica), podeli status javnopravne osebe s pooblastili in pristojnostmi po določbah ZZVO. Zato je očitek neskladnosti z 2. členom Ustave očitno neutemeljen, prav tako pa tudi očitek glede neskladnosti z drugim odstavkom 121. člena Ustave. Ta določba, kakor je navedlo Ustavno sodišče v že citirani odločbi, dopušča zakonodajalcu tudi to, da za izvrševanje javnih pooblastil za opravljanje nekaterih funkcij državne uprave lahko pooblasti osebe zasebnega prava, zato je odločitev o tem, na kakšen način bo zakonodajalec ravnal v konkretnem primeru, v polju njegove proste presoje. Zakonodajalec lahko tudi že obstoječi osebi zasebnega prava podeli položaj javnopravne osebe in ji določi pogoje, ki jih mora ta v določenem času izpolniti - v tem primeru dejansko z reorganizacijo obstoječa pravna oseba pridobi nov statusnopravni položaj - lahko pa tudi določi, da bo zakonska pooblastila izvrševala že obstoječa oseba javnega prava. Seveda mora pri tem ravnati v skladu z zahtevami 2. člena Ustave.
9. Navedbe pobudnika OBAD - PRIREDITVE, podjetja za varovanje prireditev o tem, da naj bi bila Zbornica v zvezi s prošnjo za članstvo v Zbornici oziroma za dodelitev licence za zasebno varovanje zahtevala od kandidatov posebno izjavo, da dotlej niso opravljali storitev zasebnega varovanja na tržišču, ne morejo biti predmet ustavnosodne presoje predpisa. Lahko so le predmet postopka, v katerem se odloča o pravici posameznika do pridobitve licence za opravljanje dejavnosti zasebnega varovanja. Prav tako ne morejo biti predmet tega postopka navedbe o nedemokratičnem delovanju Zbornice. Kolikor bi imelo morebitno nedemokratično delovanje Zbornice podlago v splošnih aktih, ki jih je Zbornica pristojna sprejemati po določbah ZZVO, potem so ti akti lahko predmet samostojne ustavnosodne presoje, ki jo lahko zahteva pobudnik. Pred Ustavnim sodiščem že teče postopek za preizkus pobude za oceno ustavnosti Statuta Zbornice, ki ga je sprožil prav pobudnik. Kolikor pa te navedbe zadevajo sam način izvrševanja javnih pooblastil s strani Zbornice, pa Ustavno sodišče opozarja na določbo prvega odstavka 22. člena ZZVO, po kateri nadzor nad izvajanjem Zakona opravlja Ministrstvo za notranje zadeve. Če bi se ugotovilo, da javnopravna oseba ne izvršuje javnih pooblastil v skladu s predpisi, lahko Vlada kadarkoli predlaga Državnemu zboru tudi ukinitev takšne javnopravne osebe in prevzem izvrševanja funkcij državne uprave s strani pristojnih državnih organov.
10. Glede na navedeno sta pobudi očitno neutemeljeni, zato ju je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
11. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm ter sodnici in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam - Lukić. Sklep je sprejelo s šestimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval sodnik Jerovšek.
P r e d s e d n i k :
dr. Lovro Šturm