U-I-214/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-214/00
Datum odločitve:
14. 9. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 201
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.214.00
Akt:
Ustavni zakon o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) (UZ80), I in II tč.

Odlok o razglasitvi Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) (ODUZ80)

Odlok o razpisu rednih volitev v Državni zbor (Uradni list RS, št. 67/2000)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti točk I in II Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) se zavrže.

Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razglasitvi Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) se zavrže.

Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razpisu rednih volitev v Državni zbor (Uradni list RS, št. 67/2000) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Določbe ustavnega zakona, ki spreminjajo ali dopolnjujejo Ustavo predstavljajo ustavne določbe. Določbe ustavnega zakona, ki urejajo vprašanja prehoda v novo ustavnopravno ureditev imajo tudi značaj ustavnopravnih norm. Ustavno sodišče ni pristojno za presojo ustavnopravnih norm.
Odlok o razglasitvi Ustavnega zakona ni predpis, za katerega oceno ustavnosti bi bilo pristojno Ustavno sodišče.
Odlok o razpisu rednih volitev v Državni zbor, ki je izdan na podlagi in v skladu z veljavnim zakonom, ni protiustaven oziroma nezakonit.
Geslo:
Volitve v Državni zbor.
Nepristojnost Ustavnega sodišča za presojo ustavnega zakona.
Norme ustavnopravnega značaja.
Sestava in volitve.
Zakonodajni referendum.
Akt o sprejemu ustave.
Potrditev spremembe ustave na referendumu.
Pravna podlaga:
Ustava, 80., 90., 169., 174. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 21., 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. U-I-332/94 z dne 11. 4. 1996 - OdlUS V,42 in št. U-I-195/97 z dne 29. 1. 1998 - OdlUS VII,19.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Ante Belobrajdič, Koper
Datum vloge:
10. 8. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20306
Dokument v PDF obliki:
U-I-214-00.pdf
138 KB
Prenesite datoteko
U-I-214/00 - 4
14. 9. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Anteja Belobrajdiča iz Kopra na seji dne 14. septembra 2000
s k l e n i l o :
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti točk I in II Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razglasitvi Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/2000) se zavrže.
3. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razpisu rednih volitev v Državni zbor (Uradni list RS, št. 67/2000) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik izpodbija Ustavni zakon o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju: UZ80), ker naj bi bili njegovi točki I in II v nasprotju z določili četrtega odstavka 80. člena in prvega odstavka 90. člena Ustave. Ker je četrti odstavek 80. člena Ustave, ki določa, da sprejme volilni sistem Državni zbor z dvotretjinsko večino vseh poslancev, ostal v veljavi, meni, da sta si sedaj ti dve določbi v nasprotju.
Posebej utemeljuje, da bi Državni zbor moral spoštovati referendumsko voljo glede volilnega sistema in spoštovati prvi odstavek 90. člena Ustave, ki določa, da so poslanci vezani na izid referenduma. S sprejemom UZ80 naj bi Državni zbor izigral to ustavno določbo v prepričanju, da ga v takem primeru ne zavezuje referendumska odločitev. To naj bi bilo tudi v nasprotju z ustavno opredelitvijo, da je Slovenija demokratična in pravna država.
2. Pobudnik izpodbija tudi Odlok o razglasitvi Ustavnega zakona o dopolnitvi 80. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju: ODUZ80) in Odlok o razpisu rednih volitev v Državni zbor (v nadaljevanju: Odlok o razpisu volitev), vendar ne navaja, v čem naj bi bila njuna neustavnost oziroma nezakonitost, niti ne navaja razlogov, ki bi kazali na njuno neustavnost oziroma nezakonitost.
3. Pobudnik svoj pravni interes utemeljuje z dejstvom, da je kot državljan tudi volivec in je zato zainteresiran, da bi bil uveljavljen dvokrožni večinski volilni sistem, za katerega se je tudi sam opredelil na referendumu.
B.
4. Ena od procesnih predpostavk za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem je pristojnost Ustavnega sodišča. Pristojnost Ustavnega sodišča urejata 160. člen Ustave in 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS). Navedeni določbi med pristojnostmi Ustavnega sodišča ne določata pristojnosti za ocenjevanje medsebojne skladnosti ustavnih določb niti pristojnosti za oceno ustavnosti določb, vsebovanih v ustavnem zakonu.
5. Z vprašanjem pristojnosti za oceno ustavnosti določb ustavnega zakona se je Ustavno sodišče že srečalo v zadevi št.
U-I-332/94 (OdlUS V, 42). V navedeni zadevi je pobudnik izpodbijal ustavnost nekaterih določb Ustavnega zakona o dopolnitvah Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 45/94). Ustavno sodišče je to pobudo zavrglo zaradi nepristojnosti (sklep št. U-I-332/94 z dne 11. 4. 1996). V obrazložitvi sklepa o zavrženju je Ustavno sodišče opredelilo kriterije, ki bi morali biti izpolnjeni, da bi sodišče lahko ocenjevalo ustavnost določb, ki bi bile in kljub temu, da bi bile, vsebovane v ustavnem zakonu (tretja in četrta točka obrazložitve sklepa).
6. V postopku preizkusa pobude v zadevi št. U-I-332/94 je Ustavno sodišče ugotovilo, da 174. člen Ustave določa le, da se "za izvedbo te Ustave in za zagotovitev prehoda k uporabi določb te Ustave sprejme ustavni zakon." Hkrati je poudarilo, da to ne pomeni, da je to edina vrsta ustavnega zakona in da Državni zbor ne bi mogel sprejeti ustavnega zakona z drugačnim namenom in drugačno vsebino, kolikor ima ta ustavnopravno naravo. Iz tega sledi, da je Ustavno sodišče že v postopku preizkusa navedene pobude v primeru ustavnega zakona iz 174. člena Ustave kot kriterij za ugotavljanje svoje pristojnosti opredelilo formalni kriterij, v ostalih primerih urejanja določene materije z ustavnim zakonom pa tudi materialni kriterij.
7. V dosedanji praksi ustavodajalca (po sprejetju veljavne Ustave) se je oblika ustavnega zakona uveljavila tudi kot oblika akta o spremembi ustave iz 169. člena Ustave. Ustavni zakon je kot akt o spremembi Ustave uporabil ustavodajalec pri spremembi 68. člena Ustave (Ustavni zakon o spremembi 68. člena Ustave Republike Slovenije - UZS68, Uradni list RS, št. 42/97). Ustavni zakon se torej uporablja kot akt, s katerim se spreminja Ustava, njegove določbe pa so zato ustavne določbe ne glede na njihovo vsebino oziroma naravo. Poleg tega se uporablja tudi kot akt, s katerim se določita izvedba in prehod k uporabi ustavnih določb (tudi tistih, ki pomenijo spremembe Ustave, sprejete z ustavnim zakonom). Določbe, vsebovane v takšnem ustavnem zakonu, so določbe, ki predstavljajo ustavnopravno materijo, če urejajo izvedbo oziroma prehod v novo ustavno ureditev. Ustavni zakon pa se uporablja tudi kot akt, ki ga lahko ustavodajalec sprejme z drugačnim namenom in z drugačno vsebino - torej ne z namenom in vsebino spreminjanja ustavnih določb oziroma izvedbe in prehoda k uporabi ustavnih določb. Samo pri tej obliki ustavnega zakona je za odločanje o pristojnosti Ustavnega sodišča odločilen materialni kriterij - torej vsebina in narava določb, vsebovanih v ustavnem zakonu.
8. Izpodbijani ustavni zakon (UZ80) je razdeljen na dve točki.
Določba točke I dopolnjuje besedilo Ustave, predstavlja torej spremembo Ustave, in sicer njenega 80. člena. Ustavodajalec je sicer res uporabil izraz "dopolnitev" in ne ustavnopravnega izraza "sprememba", vendar gre po oceni Ustavnega sodišča pri določbi I. točke UZ80 za spremembo 80. člena Ustave. V tem členu je namreč urejanje volilne materije razdeljeno med Ustavo in zakonom. Ustava določa volilni sistem v najsplošnejši obliki, izpeljavo tako določenega sistema pa prepušča zakonu. Podobno delitev vsebuje Ustava tudi pri zakonodajnem referendumu (90. člen), pri odkazovanju na zakonodajno urejanje pa uporablja v obeh primerih enako dikcijo (četrti odstavek 80. člena in peti odstavek 90. člena Ustave). Do kod seže ustavnopravno oziroma kje se začne zakonodajno urejanje, je v polju ustavodajalčeve presoje. Glede na to, da izpodbijana točka I spreminja materijo, ki je celo že del materije Ustave, je nedvomno postala njen del. Zato z vidika odločanja o pristojnosti Ustavnega sodišča obravnavana določba I. točke UZ80 že po formalnem kriteriju predstavlja ustavno določbo. Ker kot takšna ne more biti predmet ustavnosodne presoje, je Ustavno sodišče pobudo za oceno UZ80, kolikor se nanaša na njegovo točko I, zavrglo zaradi nepristojnosti (prva točka izreka). Tako je Ustavno sodišče odločilo tudi npr. s sklepom št. U-I-195/97 z dne 29. 1. 1998 (OdlUS VII, 19).
9. Določbe II. točke UZ80 določajo najprej, da se volitve poslancev v Državni zbor v letu 2000 ter do uveljavitve sprememb zakona, ki ureja volitve v Državni zbor, izvajajo po Zakonu o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 44/92 in nasl. - v nadaljevanju: ZVDZ), v nadaljevanju pa način uporabe oziroma neuporabo nekaterih določb ZVDZ. Za razliko od I. točke UZ80, določbe njegove II. točke ne predstavljajo spremembe besedila Ustave. Zato je glede na navedeno v šesti in sedmi točki obrazložitve te odločbe za potrebe odločanja o pristojnosti Ustavnega sodišča za njihovo oceno treba najprej ugotoviti, za kakšno vrsto ustavnega zakona gre.
10. Kot je Ustavno sodišče navedlo že v osmi točki obrazložitve tega sklepa, Ustava deli urejanje volilne materije med ustavodajalca in zakonodajalca. Sama določa volilni sistem v najsplošnejši obliki, izpeljavo tako določenega sistema pa prepušča zakonu - ZVDZ (četrti odstavek 80. člena Ustave). Ta je seveda lahko predmet ustavnosodne presoje. Glede na tako določeno razdelitev materije med Ustavo in zakonom je vsebina II. točke UZ80, razen zadnjega odstavka, v bistvu zakonska materija, saj ne ureja (spreminja ali dopolnjuje) materije, ki bi že bila del ustavne ureditve volilnega sistema. Kot taka sodi v poseben zakon, ki ga predvideva četrti odstavek 80. člena Ustave. Tudi iz vsebine prvega odstavka II. točke UZ80 izhaja, da je bil ustavodajalčev namen, da izrecno določi, da se volitve poslancev v Državni zbor v letu 2000 izvedejo po ZVDZ z nekaterimi spremembami, ki jih je sam določil. Te spremembe naj bi veljale za volitve 2000 in vse do uveljavitve sprememb zakona, ki ureja volitve v Državni zbor. Določbe II. točke UZ80 torej urejajo materijo, ki je in bo tudi v prihodnje predmet zakonskega urejanja. Takšne določbe bi torej same po sebi glede na materialni kriterij lahko bile predmet presoje v postopku pred Ustavnim sodiščem, če njihov namen ne bi bil zagotoviti prehod v novo ustavno ureditev.
11. Kot je Ustavno sodišče že ugotovilo v osmi točki obrazložitve tega sklepa, I. točka UZ80 pomeni spremembo ustavne ureditve volilnega sistema. Uvedla je volitve po načelu sorazmernega predstavništva ob štiriodstotnem volilnem pragu in uveljavila zahtevo po odločilnem vplivu volivcev na dodelitev mandatov kandidatom. Gre torej za spremenjeno ustavno ureditev, ki je glede na obstoječo volilno zakonodajo zahtevala določitev izvedbe in zagotovitev prehoda k uporabi spremenjene ureditve.
Prav to pa je ustavodajalec na podlagi prvega odstavka 174. člena Ustave storil z določbami prvega odstavka II. točke UZ80.
Po oceni Ustavnega sodišča gre torej za določbe, ki urejajo vprašanja prehoda v novo ustavno ureditev, ki bodo tudi del vsebine ZVDZ. Imajo torej (že po formalnem kriteriju) značaj ustavnopravnih norm, za katerih presojo Ustavno sodišče ni pristojno. Zato je pobudo za oceno ustavnosti UZ80 zavrglo tudi v delu, ki se nanaša na njegovo II. točko (prva točka izreka).
12. Akt o spremembi Ustave (169. člen Ustave), ki ga sprejme Državni zbor z dvotretjinsko večino, je ustavni zakon. Glede uveljavitve z njim sprejetih ustavnih sprememb Ustava v 171. členu določa, da začnejo veljati z razglasitvijo. Razglasitev je sama po sebi dejanje, ki ima neposredno podlago v Ustavi, oziroma, če gre za izvedbeno ali drugo vrsto ustavnega zakona, v ustavnem zakonu. Za opravo tega dejanja Državnemu zboru ni treba sprejemati nobenega posebnega predpisa. Zato tudi izpodbijanega ODUZ80 ni mogoče šteti za predpis, za katerega oceno ustavnosti bi bilo pristojno Ustavno sodišče. Gre za posamičen akt, s katerim se opravi razglasitev. Ker posamični akti ne morejo biti predmet ustavnosodne presoje v postopku, začetem s pobudo, je Ustavno sodišče pobudo za oceno Ustavnosti ODUZ80 zavrglo (druga točka izreka).
13. Po ZVDZ razpiše redne volitve Predsednik republike (14. člen). Redne volitve se po Ustavi razpišejo vsake štiri leta, Ustava pa taksativno določa tudi primere in pogoje za podaljšanje mandata poslancev (prvi in drugi odstavek 81. člena). ZVDZ natančno določa roke za razpis in izvedbo volitev.
Prav tako določa tudi vsebino akta o razpisu volitev (16. člen). Gre za akt, ki ga izda Predsednik republike in pomeni začetek volilnega postopka. Pobudnik ne navaja izrecno, v čem naj bi bil Odlok o razpisu volitev protiustaven oziroma nezakonit, iz same pobude pa izhaja, da njegovo razveljavitev predlaga v povezavi z delom pobude, ki se nanaša na razveljavitev UZ80. Kot posledico razveljavitve izpodbijanega ustavnega zakona naj bi Ustavno sodišče razveljavilo tudi razpis volitev. Ker je Ustavno sodišče pobudo za oceno ustavnosti UZ80 zavrglo, je glede na določbe UZ80 pobuda za oceno ustavnosti Odloka o razpisu volitev očitno neutemeljena. Zato jo je Ustavno sodišče kot tako zavrnilo (tretja točka izreka).
14. Ker je Ustavno sodišče pobudo delno zavrglo zaradi nepristojnosti, delno pa zavrnilo kot očitno neutemeljeno, se ni spuščalo v vprašanje pravnega interesa pobudnika.
C.
15. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 21. člena in drugega odstavka 26. člena ZUstS ter prve alinee 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 89/98)v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Miroslava Geč-Korošec, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen