U-I-360/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-360/98
Datum odločitve:
3. 6. 1999
Objavljeno:
OdlUS VIII, 137
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:U.I.360.98
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o zazidalnem načrtu Ostrožno (Uradni list RS, št. 87/97)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o zazidalnem načrtu Ostrožno se zavrne.
Evidenčni stavek:
Določbe zazidalnega načrta, ki na določeni parceli predvidevajo nekoliko drugačne izmere za izgradnjo stanovanjskega objekta, kot veljajo za objekte na drugih parcelah, ne pomenijo kršitve ustavnega načela o enakosti pred zakonom (14. člen).
Ker prostorski izvedbeni akt ne predstavlja posega v lastninsko pravico pobudnika, z njim ni kršen 33. člen Ustave.
Geslo:
Ustavno sodišče, ocena postopka sprejemanja splošnega akta.
Načelo enakosti pred zakonom.
Urejanje prostora, zazidalni načrt, spremembe pogojev za graditev objektov.
Urejanje prostora, zazidalni načrt.
Graditev objektov, izmera parcele za izgradnjo stanovanjskega objekta.
Pravica do zasebne lastnine in dedovanja.
Pravna podlaga:
Ustava, 14., 33. čl.
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 22. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Alenka Božiček, Celje
Datum vloge:
15. 10. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US19486
Dokument v PDF obliki:
U-I-360-98.pdf
127 KB
Prenesite datoteko
U-I-360/98
3. 6. 1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Benjamina in Alenke Božiček iz Celja, ki ju zastopa Rok Fink, odvetnik v Celju, na seji dne 3. junija 1999
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o zazidalnem načrtu Ostrožno (Uradni list RS, št. 87/97) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnika predlagata oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o zazidalnem načrtu Ostrožno (v nadaljevanju: Odlok), ki ga je decembra 1997 sprejel Občinski svet Mestne občine Celje. Z izpodbijanim odlokom naj bi bilo določeno, da se sme na parc. št. 812/58 v k. o. Ostrožno, ki je predvidena za gradnjo vrstne stanovanjske hiše, graditi stanovanjska hiša velikosti (2,70 m + 9,80 m) x 12,50 m. Takšna rešitev naj bi pomembno odstopala od prvotnega odloka (Uradni list RS, št. 18/94), po katerem so se smeli objekti na območju S5, na katerem leži navedena parcela, graditi le v izmerah 12,50 x 9,47 m. Pobudnika navajata, da so v okviru zazidalnega načrta Ostrožno vse druge stanovanjske hiše grajene v izmerah iz prvotnega odloka, le stanovanjska hiša na parc. št. 812/58, ki jo nameravata graditi njuna soseda, bo neutemeljeno odstopala od doslej veljavnih meril. S takšno ureditvijo naj bi bila pobudnikoma povzročena velika škoda, saj naj bi sosedova gradnja v takšnih izmerah zmanjševala vrednost njune nepremičnine, poleg tega pa naj bi zaradi naklona strehe dajala neestetski videz v primerjavi z drugimi hišami. Po njunem zatrjevanju naj bi bilo z izpodbijanim odlokom kršeno načelo 14. člena Ustave, da "so vsi pred zakonom enaki", saj naj bi bil graditelj objekta zaradi večje izmere v privilegiranem položaju glede na pobudnike. Poleg tega naj bi bila z Odlokom kršena pravica do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave, saj naj bi bila zaradi večje površine sosedove gradnje zmanjšana vrednost pobudnikovih nepremičnin. Glede na navedeno pobudnika predlagata, da Ustavno sodišče ugotovi neskladnost izpodbijanega odloka z Ustavo in ga razveljavi.
2. Pobudnika utemeljujeta svoj pravni interes s tem, da njuna nepremičnina meji s parcelo, na kateri naj bi se gradil sporni objekt, ki naj bi pomenil poseg v njune ustavne pravice.
3. Pobudnika predlagata tudi, da Ustavno sodišče do končne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijanega odloka, saj naj bi bilo sosedu že izdano lokacijsko dovoljenje za sporni objekt. Z začetkom njegove gradnje naj bi pobudnikoma grozila večja škoda, ki bi jo bilo kasneje, če bi bila sosednja hiša v skladu z izpodbijanim odlokom že zgrajena, težko odpraviti.
4. V imenu Mestne občine Celje je odgovor na pobudo poslal Zavod za planiranje in izgradnjo Celje. V odgovoru je podrobneje prikazan postopek priprave in sprejemanja izpodbijanega odloka.
Pobudo za spremembo zazidalnega načrta Ostrožno sta dala Nevenka in Miran Prezelj iz Celja, ki sta želela graditi stanovanjsko hišo v nekoliko drugačnih izmerah, kot so bile predvidene v prvotnem zazidalnem načrtu iz leta 1994. Strokovna služba Zavoda za planiranje in izgradnjo Celje in Razvojni center - Planiranje, d.o.o., Celje (v nadaljevanju: Razvojni center), sta ugotovila, da je navedeni predlog ob upoštevanju določenih pogojev sprejemljiv, saj nova gradnja ne bo poslabšala bivalnih pogojev pobudnikov Alenke in Benjamina Božička, istočasno pa z arhitektonskega in urbanističnega vidika ne bo izstopala iz vrste zgrajenih objektov v okolici. Občinski svet Mestne občine Celje je dne 20. 2. 1997 sprejel Program priprave planske in urbanistične dokumentacije za leto 1997, ki vsebuje tudi program izdelave prostorsko izvedbenega akta za Ostrožno. Osnutek spremembe zazidalnega načrta Ostrožno je pripravil Razvojni center. Občinski svet je o tem osnutku organiziral javno razgrnitev in javno obravnavo, na katero sta bila vabljena tudi pobudnika, ki sta podala pripombe k osnutku, predvsem glede pogojev stikovanja streh novega in njunega objekta. Pripombe so bile v celoti upoštevane. Tako dopolnjeni osnutek sprememb zazidalnega načrta Ostrožno je sprejel Občinski svet Mestne občine Celje na seji 15. 12. 1997 in ga objavil v Uradnem listu.
B.
5. Pobudnika v uvodu pobude navajata, da predlagata oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega odloka, vendar v nadaljnjem besedilu pobude ne govorita več o nezakonitosti oziroma ne navajata zakonskih določb, s katerimi naj bi bil izpodbijani odlok v neskladju. Pobudnika tudi ne navajata morebitnih nezakonitosti v postopku njegovega sprejemanja. Iz podrobnejšega prikaza poteka priprav in sprejemanja izpodbijanega odloka v odgovoru na pobudo sledi, da je celotni postopek potekal v okvirih, ki so postavljeni z Zakonom o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85 in 29/86 ter Uradni list RS, št. 26/90, 13/93, 47/93, 71/93 in 44/97 - v nadaljevanju: ZUN). Ustavno sodišče v postopku preizkusa pobude ni našlo neskladja med izpodbijanim odlokom in ZUN, zato se je omejilo le na oceno zatrjevane neskladnosti s 14. in 33. členom Ustave.
6. Načelo enakosti pred zakonom, ki ga zagotavlja določba drugega odstavka 14. člena Ustave, pomeni nearbitrarno uporabo prava v razmerju do pravnih subjektov tako s strani zakonodajalca kot s strani upravne in sodne oblasti. To načelo navedene organe zavezuje, da enaka oziroma podobna razmerja urejajo oziroma obravnavajo enako, različna razmerja pa različno. Uresničevanje načela enakosti pred zakonom zahteva, da morajo biti državljanom zagotovljene enake možnosti za uveljavljanje njihovih pravic, oziroma da lahko ob enakih pogojih uveljavljajo enake pravice in da lahko te pravice ob enakih pogojih uveljavljajo v enakih postopkih. Okoliščina, da so bile z izpodbijanim odlokom (sprejetim po zakonitem postopku) za izgradnjo objekta na parceli, ki meji na parcelo pobudnikov, določene nekoliko drugačne izmere, kot sta jih uporabljala pobudnika, ne pomeni kršitve ustavne določbe o enakosti pred zakonom. Tega načela namreč ni mogoče pojmovati enostavno kot splošno enakost vseh, temveč kot enako obravnavanje enakih dejanskih stanj. Načelo enakosti pred zakonom na področju urejanja naselij ne preprečuje različnih pristopov oziroma različnih izmer posameznih objektov na določenem območju, če so bili ti elementi uveljavljeni s prostorskim izvedbenim aktom, ki je bil sprejet na zakoniti podlagi in po zakonitem postopku. Do kršitve načela enakosti pred zakonom bi v obravnavani zadevi lahko prišlo v primeru, če bi tudi pobudnika (podobno kot njun sosed) želela uveljaviti drugačne elemente pri izgradnji njunega objekta, pa bi jima bilo to onemogočeno zaradi arbitrarnosti oziroma samovolje pristojnih organov. Glede na navedeno izpodbijani odlok ne pomeni kršitve ustavnega načela enakosti pred zakonom, zato je bilo treba pobudo v tem delu zavrniti.
7. Z izpodbijanim odlokom so predvidene drugačne izmere za gradnjo stanovanjskega objekta na parceli, ki meji na parcelo pobudnikov. Ta akt ni posegel v lastninsko pravico pobudnikov na njuni parceli oziroma stanovanjski hiši, zato z njim ni bil kršen 33. člen Ustave. S prostorskimi izvedbenimi akti se obdelajo v planskih aktih sprejete odločitve o graditvi, širitvi in prenovi naselij ter drugih posegih v prostor (22. člen ZUN).
Prostorski izvedbeni akt je torej akt o urejanju prostora in nima lastniških elementov, zato po svoji pravni naravi ne more posegati v lastniška razmerja in torej tudi ne more povzročiti kršitev načela o lastninski pravici. Zato je pobuda glede neskladnosti izpodbijanega odloka s 33. členom Ustave neutemeljena in jo je bilo treba zavrniti.
8. Ker je Ustavno sodišče pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega odloka zavrnilo kot neutemeljeno, je postalo odločanje o predlogu za začasno zadržanje izvajanja izpodbijanega odloka nepotrebno.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, dr. Miroslava Geč - Korošec, Lojze Janko, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam - Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
Franc Testen