U-I-59/97
Natisni
Opravilna št.:
U-I-59/97
Datum odločitve:
20. 1. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 7
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.59.97
Akt:
Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij (Uradni list RS, št. 55/92, 7/93, 31/93 in 1/96) (ZLPP), 9., 10., 11. in 15. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 9., 10., 11. in 15. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je pobudo zavrglo, ker je predpis nehal veljati, za morebitno ugotovitev neustavnosti po 47. členu ZUstS pa pogoji niso izpolnjeni, ker tudi morebitna ugotovitev neustavnosti izpodbijanih določb ne bi mogla odpraviti v pobudi zatrjevanih posledic.
Geslo:
Ustavno sodišče, presoja ustavnosti in zakonitosti predpisa, ki je med postopkom prenehal veljati.
Lastnina, lastninsko preoblikovanje podjetij.
Podjetja, različno preoblikovanje.
Pravna podlaga:
Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (ZIKS), 145. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Ljubo Sirc, Kranj
Datum vloge:
26. 2. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19853
Dokument v PDF obliki:
U-I-59-97.pdf
122 KB
Prenesite datoteko
U-I-59/97
20.1.2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Ljuba Sirca iz Kranja na seji dne 20. januarja 2000
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 9., 10., 11. in 15. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (Uradni list RS, št. 55/92, 7/93, 31/93 in 1/96) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pobudnik izpodbija določbe Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (v nadaljevanju: ZLPP), ki so urejale zavarovanje pravic bivših lastnikov in njihovih dedičev. Posebej navaja člene 9, 10, 11 in 15. Meni, da so te določbe v nasprotju s 155. členom Ustave posegle v njegov pravni položaj kot osebe, ki je upravičena do vrnitve premoženja na podlagi 145. člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (Uradni list SRS, št. 17/78 in nasl. ter Uradni list RS, št. 12/92 in nasl. - v nadaljevanju: ZIKS), in s tem v njegove pridobljene pravice.
2. Pobudnik je pobudo vložil dne 3. 7. 1997, izpodbijani predpis pa je (z izjemo posameznih določb, ki se ne nanašajo na izpodbijano ureditev) nehal veljati ob uveljavitvi Zakona o zaključku lastninjenja in privatizaciji pravnih oseb v lasti Slovenske razvojne družbe (63. člen - Uradni list RS, št. 30/98 - ZZLPPO).
3. Ustavno sodišče po 21. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) ni pristojno za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisov, ki ne veljajo več. Če je zakon med postopkom prenehal veljati oziroma je bil usklajen z Ustavo, pa niso bile odpravljene posledice neustavnosti, lahko Ustavno sodišče po 47. členu ZUstS ugotovi, da ni bil v skladu z Ustavo. Zato je Ustavno sodišče pobudnika pozvalo, naj predloži podatke, potrebne za odločitev o morebitnem nadaljevanju postopka za presojo predpisa, ki je prenehal veljati. Pobudnik je odgovoril, da vztraja pri pobudi, ker naj bi, ob ugodni rešitvi njegove pobude, nasprotna stranka ne mogla več ogrožati vrnitve določene nepremičnine.
4. Pobudnik ni izkazal, da bi se v primeru ugotovitve, da izpodbijane določbe niso bile v skladu z Ustavo, spremenil njegov pravni položaj. Iz dokumentacije, ki jo je pobudnik poslal Ustavnemu sodišču, je razvidno, da so bili v nepravdnih zadevah zaradi vračila premoženja na podlagi 145. člena ZIKS v zvezi s predlogi za izdajo začasnih odredb izdani sklepi na podlagi določb Zakona o izvršilnem postopku (Uradni list SFRJ, št. 20/78 in nasl. - v nadaljevanju: ZIP) in ne ZLPP. Tudi predlogi za izdajo začasnih odredb se niso sklicevali na določbe ZLPP, temveč so po vsebini utemeljevali razloge za izdajo začasne odredbe v smislu pogojev, kot jih je določal ZIP. Zato tudi morebitna odločitev o neustavnosti izpodbijanih določb ne bi mogla odpraviti v pobudi zatrjevanih posledic (47. člen ZUstS).
5. V zvezi z navedbami pobudnika o neustavnosti konkretnih postopkov pa Ustavno sodišče pojasnjuje, da se kršitev pravice do sojenja v razumnem roku lahko uveljavlja v vsakem posameznem postopku s pravnimi sredstvi, po njihovem izčrpanju pa tudi z ustavno pritožbo.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, dr. Miroslava Geč-Korošec, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Lojze Ude, dr. Mirjam Škrk in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen