U-I-172/97
Natisni
Opravilna št.:
U-I-172/97
Datum odločitve:
8. 10. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 181
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:U.I.172.97
Akt:
Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka (Uradni list RS, št. 24/96) (ZLPPTR), 32. čl.
Izrek:
Pobuda Razvojne družbe za začetek postopka za oceno ustavnosti 32. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka se zavrže.

Pobuda Zvonka Petreša za začetek postopka za oceno ustavnosti 32. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka se zavrne.
Evidenčni stavek:
Pogodba o poslovnem sodelovanju, katere predmet je svetovanje in posojilna pogodba nimata značaja financiranja v smislu tretjega odstavka 47. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, zato zakonodajalec z uzakonitvijo 32. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo gostinsko in turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka, s katero je prenesel družbeni kapital Mladinskega izobraževalnega centra v Bohinju na državo, ni posegel v pobudnikove pravice in pravne interese v smislu 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču in pobudnik za njegovo izpodbijanje ni izkazal pravnega interesa.
S podržavljenjem družbenega kapitala Mladinskega izobraževalnega centra v Bohinju je zakonodajalec onemogočil, da bi lahko pobudnik kot bivši zaposleni v zameno za lastniške certifikate pridobil delnice te družbe in je v smislu 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču posegel v njegov interes.
Za izločitev Mladinskega izobraževalnega centra Bohinj iz lastninskega preoblikovanja je zakonodajalec imel stvarne in razumne razloge, da ohrani namen centra, za katerega je bil ustanovljen, zato različen pravni položaj MIC in drugih podjetij z družbenim kapitalom, ki s sedežem na območju Triglavskega narodnega parka opravljajo gostinsko turistično dejavnost, ni v nasprotju s 14. členom Ustave. S podržavljenjem družbenega kapitala MIC zmanjšana pobudnikova možnost za uporabo lastniškega certifikata očitno ne posega v nobeno njegovo ustavno varovano pravico, zato je Ustavno sodišče pobudo na podlagi drugega ostavka 26. člena ZUstS zavrnilo.
Geslo:
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Lastninsko preoblikovanje podjetij.
Uporaba lastniških certifikatov.
Podržavljanje družbenega kapitala podjetij.
Pogodba o financiranju po tretjem odstavku 47. člena ZLPP.
Načelo enakosti pred zakonom.
Pravna podlaga:
Ustava, 14. čl.
Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij (ZLPP), 5., 23., 31., 36., 47. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 25., 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Razvojna družba d.d., Ljubljana
Datum vloge:
24. 6. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19099
Dokument v PDF obliki:
U-I-172-97.pdf
82 KB
Prenesite datoteko
U-I-172/97
8.10.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Razvojne družbe d.d., Ljubljana, in Zvonka Petreša iz Izole, ki ju zastopa Ksenija Ocvirk, odvetnica v Ljubljani, na seji dne 8. oktobra 1998
s k l e n i l o :
1. Pobuda Razvojne družbe za začetek postopka za oceno ustavnosti 32. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka (Uradni list RS, št. 24/96) se zavrže.
2. Pobuda Zvonka Petreša za začetek postopka za oceno ustavnosti 32. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka (Uradni list RS, št. 24/96) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pobudnika v pobudi zatrjujeta, da je zakonodajalec z zakonom, navedenim v izreku sklepa (v nadaljevanju: ZLPPTR), uredil lastninsko preoblikovanje podjetij z družbenim kapitalom, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka. Z uzakonitvijo izjeme v izpodbijanem 32. členu ZLPPTR naj bi bil zakonodajalec izvzel iz lastninskega preoblikovanja Mladinski izobraževalni center MIC Bohinj p.o., Ribčev Laz 23 (v nadaljevanju: MIC), in ves njegov kapital podržavil. Pobudnika menita, da podržavljenje MIC ni v skladu z Ustavo, saj naj bi MIC opravljal pretežno gostinsko in turistično dejavnost, kar naj bi bilo razvidno tudi iz registracije podjetja pri Okrožnem sodišču v Kranju.
Pobudnika menita, da bi se MIC moral lastninsko preoblikovati v skladu z določbami 20. do 25. člena ZLPPTR, v skladu s 3. odstavkom 47. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (Uradni list RS, št. 55/92, 7/93 in 31/93 - v nadaljevanju:
ZLPP) in z 10. točko Uredbe o pripravi programa preoblikovanja in o izvedbi posameznih načinov lastninskega preoblikovanja podjetij.
2. Pobudnica Razvojna družba (v nadaljevanju: pobudnica) navaja, da je z MIC dne 5. oktobra 1994 sklenila pogodbo o poslovnem sodelovanju in posojilno pogodbo št. DP 4 1027/02. MIC naj bi ji posojila ne bil vrnil, zato je pobudnica morala izpolnitev obveznosti uveljavljati preko sodišča. Meni, da tak postopek ne bi bil potreben, če bi svoje terjatve v skladu s tretjim odstavkom 47. člena ZLPP lahko preoblikovala v solastniški delež. To naj bi ji onemogočila izpodbijana določba 32. člena ZLPPTR, za uzakonitev katere pa po prepričanju pobudnice zakonodajalec ni imel nobenega pravnega temelja. Določba 32. člena ZLPPTR naj bi bila diskriminatorna in naj bi MIC postavila v neenak položaj glede na druge pravne subjekte z družbenim kapitalom, ki na območju Triglavskega narodnega parka opravljajo gostinsko in turistično dejavnost.
3. Pobudnik Zvonko Petreš (v nadaljevanju: pobudnik) navaja, da je bil zaposlen v MIC in da mu izpodbijana določba ZLPPTR onemogoča, da bi kot bivši delavec sodeloval pri lastninskem preoblikovanju družbenega kapitala MIC in da bi pri tem uporabil lastniški certifikat. S tem naj bi bil pobudnik postavljen v neenak položaj nasproti drugim delavcem, zaposlenim v podjetjih, ki se v celoti nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka in se lastninsko preoblikujejo v skladu z določbami ZLPP in ZLPPTR.
4. Pobudnika predlagata, naj Ustavno sodišče izpodbijano določbo 32. člena ZLPPTR razveljavi.
5. Državni zbor na navedbe pobudnikov ni odgovoril, Vlada pa v svojem mnenju navaja, da je bil Izobraževalni center (v nadaljevanju: IC) kot pravni prednik MIC ustanovljen na podlagi Dogovora o temeljih družbenega plana SR Slovenije za obdobje 1981 - 85, 136. člena Zakona o stanovanjskem gospodarstvu (Uradni list SRS, št. 3/81) in Samoupravnega sporazuma o temeljih plana Zveze stanovanjskih skupnosti Slovenije ter Družbenega dogovora o gradnji domov učencev in študentov (Uradni list SRS, št. 13/83), s katerim je bilo določeno združevanje sredstev. Poleg združenih sredstev naj bi bila v nadaljnjih letih sredstva za gradnjo zagotovila Izobraževalna skupnost Slovenije. Investicija v IC naj bi bila strogo namenska, IC naj bi izvajal izobraževalno dejavnost. Po sprejemu Ustavnega zakona za izvedbo ustavnih amandmajev IX do LXXXIX k Ustavi Republike Slovenije (Uradni list SRS, št. 32/89) so naloge samoupravnih interesnih skupnosti na ravni Socialistične Republike Slovenije prešle na Izvršni svet Skupščine SRS in je od takrat dalje vse aktivnosti v zvezi z IC vodila Vlada. Leta 1990 naj bi se bil IC kot delovna organizacija v ustanavljanju združil s posebno gostinsko enoto Republiške konference ZSMS Bohinj v delovno organizacijo MIC. Zbor delavcev MIC naj bi bil dne 24. avgusta 1995 sprejel sklep o pripojitvi MIC k javnemu zavodu Center šolskih in obšolskih dejavnosti (v nadaljevanju: CŠOD). MIC naj bi s pripojitvijo k CŠOD prenehal obstajati, vse pravice in obveznosti MIC pa so prešle na CŠOD. Izhajajoč iz navedenih dejstev naj bi bil zakonodajalec v skladu z Ustavo izoblikoval izpodbijano določbo ZLPPTR. Navedbe pobudnika po mnenju Vlade niso utemeljene in predlaga, naj Ustavno sodišče pobudo zavrne.
6. V zvezi s pravnim interesom pobudnice za vložitev pobude Vlada navaja, da sta pogodba, sklenjena med pobudnico in MIC o poslovnem sodelovanju, katere predmet je svetovanje pobudnice MIC, in pa pogodba o posojilu denarnih sredstev, nični. Agencija RS za revidiranje naj bi bila v revizijskem postopku, opravljenem na podlagi izpodbijane določbe ZLPPTR, ugotovila, da je bilo s pogodbo o poslovnem sodelovanju, na katero se pobudnica sklicuje, oškodovano družbeno premoženje po 10. točki 48. a člena ZLPP. Po posojilni pogodbi pa naj bi bila pobudnica MIC res nakazala denarna sredstva, ki pa jih je MIC istega dne pobudnici vrnil. V zvezi z gornjimi navedbami naj bi pred pristojnim sodiščem tekel postopek.
7. Po mnenju Vlade se pobudnica pri izkazovanju pravnega interesa za vložitev pobude neupravičeno sklicuje na določbo tretjega odstavka 47. člena ZLPP. Pobudnica naj bi z MIC ne bila v takšnem razmerju, ki bi ji dajalo pravico do uveljavljanja solastništva po navedeni določbi. V zvezi s pravnim interesom pobudnika Vlada navaja, da je ta sklenil v MIC delovno razmerje 20. aprila 1995, 10. oktobra 1995 pa mu je bil izdan sklep, s katerim je bil določen kot začasni presežek. Na poziv MIC, da se zglasi na delovnem mestu, se pobudnik ni odzval, zato mu je po preteku 5 delovnih dni delovno razmerje po 100. členu Zakona o delovnih razmerjih v MIC prenehalo. Vlada navaja, da bi v primeru, ko bi se MIC lastninsko preoblikoval po ZLPP in ZLPPTR, pobudnik kot bivši delavec sicer lahko uveljavljal pravice iz naslova internega lastninjenja, to pa po mnenju Vlade ni zadostna podlaga, s katero naj bi v smislu 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) izkazoval pravni interes. Po stališču Vlade bi moral pobudnik v tej zvezi dokazati vsaj to, da lastninskega certifikata ni mogel vložiti v nobeno od podjetij, v katerih je bil zaposlen pred tem, ne v kakšno drugo podjetje, ki se je lastninsko preoblikovalo z javno prodajo delnic in ne v pooblaščeno investicijsko družbo. Po mnenju Vlade pobudnika za podano pobudo ne izkazujeta pravnega interesa, zato meni, da bi jo moralo Ustavno sodišče zavreči.
B.
8. Za dopustnost postopanja in odločanja Ustavnega sodišča ZUstS v 24. členu predpisuje, da mora pobudnik v pobudi izkazati pravni interes. Ta je podan, če predpis, katerega oceno predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
9. ZLPP v tretjem odstavku 47. člena določa, da se podjetje, ki upravlja s sredstvi, ki so jih na podlagi pogodb financirale fizične in pravne osebe, preoblikuje po tem zakonu v kapitalsko družbo in da se v postopku preoblikovanja soinvestitorjem v sorazmerju z deležem njihovih vložkov prizna solastništvo družbe. Zakonska določba se nanaša na soinvestitorska razmerja, sklenjena med fizičnimi oziroma pravnimi osebami in podjetjem, ki se na podlagi ZLPP lastninsko preoblikuje. Iz predložene pogodbe o poslovnem sodelovanju, katere predmet je svetovanje pobudnice MIC, in iz posojilne pogodbe, sklenjene med njima, izhaja, da v nobenem primeru ne gre za pogodbo o financiranju v smislu tretjega odstavka 47. člena ZLPP, pa tudi ne za združevanje sredstev po prvem odstavku 47. člena ZLPP. Na podlagi teh pogodb je med pobudnico in MIC nastalo zgolj klasično obligacijskopravno razmerje; terjatve, ki jih je na njuni podlagi pobudnica pridobila, je MIC zavarovala z vpisom hipoteke na svojih nepremičninah. Pobudnica se torej pri dokazovanju pravnega interesa za podano pobudo neutemeljeno sklicuje na pravico iz tretjega odstavka 47. člena ZLPP, ki naj bi jo imela, ko bi zakonodajalec z izpodbijano določbo ZLPPTR ne bil podržavil kapitala MIC. Poleg tega pa iz navedb Vlade, ki se pri tem sklicuje na revizijsko poročilo Agencije, izhaja, da sta oba pravna posla, iz katerih naj bi imela pobudnica do MIC terjatve, sporna in da v zvezi z ugotavljanjem njune veljavnosti pred pristojnim sodiščem teče spor. Izpodbijana določba ZLPPTR torej v smislu 24. člena ZUstS ne posega v pobudničine pravice, pravne intese in njen pravni položaj, zato je bilo potrebno njeno pobudo zavreči.
10. ZLPP v drugem odstavku 31. člena določa, da lahko imetnik lastniški certifikat uporabi v okviru interne razdelitve za pridobitev delnic ali deleža v podjetju, kjer je ali kjer je bil zaposlen (23. člen), za pridobitev delnic pooblaščenih investicijskih družb (36. člen) in za nakup delnic ali drugega premoženja Republike Slovenije ter podjetij v njeni lasti, ki se ponudijo javnosti v odkup za lastniške certifikate. Zakon imetniku certifikata sicer ne zagotavlja pravice do zamenjave certifikata za delnice podjetja, kjer je bil zaposlen, pač pa mu to pravico omogoča v primeru, da se tako družbeno podjetje lastninsko preoblikuje po metodi interne razdelitve in notranjega odkupa. Z uzakonitvijo izpodbijane določbe ZLPPTR je zakonodajalec MIC izvzel iz podjetij, ki so se dolžna po ZLPP oziroma po ZLPPTR lastninsko preoblikovati, s tem pa je pobudniku onemogočil, da bi lahko v zameno za lastniški certifikat pridobil njegove delnice. Izpodbijana določba ZLPPTR torej neposredno posega v pobudnikov interes do udeležbe v lastninskem preoblikovanju MIC, kjer je bil zaposlen, zato v smislu drugega odstavka 24. člena ZUstS za njeno izpodbijanje izkazuje pravni interes.
11. Ustava v drugem odstavku 14. člena določa, da so pred zakonom vsi enaki. Ta ustavna določba pa zakonodajalcu ne preprečuje, da za pravne subjekte ustvarja različne pravne položaje, kadar ga k takemu razlikovanju vodi ustavno dopusten cilj. Zakonsko urejanje pomeni ravno upoštevanje in tudi vzpostavljanje različnih položajev med pravnimi subjekti.
Zakonodajalec pri tem ne sme biti samovoljen (arbitraren), ravno tako pa razlikovanje ne sme izvirati iz upoštevanja osebnih okoliščin iz prvega odstavka 14. člena Ustave.
12. Z ZLPP je zakonodajalec uredil lastninsko preoblikovanje podjetij z družbenim kapitalom v gospodarske družbe z znanimi lastniki. V 5. členu je predpisal, da morajo podjetja, ki opravljajo turistično dejavnost in katerih nepremičnine se delno ali v celoti nahajajo na območju Triglavskega narodnega parka, pred ugotovitvijo družbenega kapitala, iz sredstev izločiti poleg kmetijskih zemljišč in gozdov, tudi vrednost drugih nepremičnin. Lastninsko preoblikovanje teh podjetij je uredil z uzakonitvijo ZLPPTR, pri čemer je iz lastninskega preoblikovanja izvzel MIC, ter njegov kapital podržavil.
13. MIC je bil ustanovljen namensko, za izvajanje izobraževalne dejavnosti. Gostinsko turistična dejavnost, ki jo opravlja in za katero je registriran, je glede na njegov temeljni namen spremljajoče narave. MIC je z uzakonitvijo izpodbijanje določbe zakonodajalec izvzel iz lastninskega preoblikovanja in ga podržavil z namenom, da bi ohranil njegov prvotni namen, za katerega je bil ta ustanovljen. Tak zakonodajalčev namen izhaja iz obrazložitve predloga ZLPPTR (Poročevalec št. 4/96), v katerem je Vlada kot predlagatelj navajala, da bo po podržavljenju center izvajal dejavnosti s področja osnovnošolske, srednješolske in visokošolske vzgoje in izobraževanja. Za izločitev MIC iz lastninskega preoblikovanja je torej zakonodajalec imel stvarne in razumne razloge, da ohrani namembnost centra za izobraževanje mladih, zato z drugačno ureditvijo pravnega položaja MIC od ureditve, ki velja za druga gostinsko turistična podjetja z družbenim kapitalom s sedežem na območju Triglavskega narodnega parka, zakonodajalec ni ravnal v nasprotju s 14. členom Ustave. S prenosom družbenega kapitala na državo zakonodajalec tudi ni posegel v kakšno drugo ustavno pravico imetnikov lastniških certifikatov. S podržavljenjem kapitala MIC so se v MIC zaposlenim, bivšim zaposlenim in upokojencem sicer lahko zmanjšale možnosti za uporabo lastniškega certifikata, očitno pa je, da zakonodajalec z izključitvijo MIC iz lastninskega preoblikovanja ni posegel v nobeno njihovo ustavno pravico. Pobudnikova pobuda je očitno neutemeljena, zato jo je Ustavno sodišče na podlagi drugega ostavka 26. člena ZUstS zavrnilo.
C.
12. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: namestnik predsednika mag. Matevž Krivic ter sodnica in sodniki dr. Miroslava Geč-Korošec, dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
Namestnik predsednika:
mag. Matevž Krivic