Up-207/96
Natisni
Opravilna št.:
Up-207/96
Datum odločitve:
5. 11. 1998
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.207.96
Akt:
Ustavna pritožba D. T. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Cp 659/96-3 z dne 21. junija 1996 v zvezi s sklepom o dedovanju Okrajnega sodišča v Mariboru št. II D 260/95-53
Izrek:
Ustavna pritožba D. T. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru v zvezi s sklepom o dedovanju Okrajnega sodišča v Mariboru se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je z odločbo U-I-96/92 ugotovilo, da je 81. člen Zakona o denacionalizaciji, ki določa, da imajo oporočna razpolaganja glede premoženja, ki se v postopku denacionalizacije vrne na ime oporočitelja, pravni učinek samo, če je to v oporoki izredno navedeno, sicer pa le, če s tem soglašajo zakoniti dediči, skladna z Ustavo, zato senat Ustavnega sodišča ustavne pritožbe, s katero pritožnica izpodbija zakonito dedovanje na ime pokojne oporočiteljice vrnjenega premoženja, ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
Zakonito dedovanje na ime oporočitelja vrnjenega nacionaliziranega premoženja.

Pravica do zasebne lastnine in dedovanja.
Pravna podlaga:
Ustava, 33. čl.

Zakon o denacionalizaciji (ZDen), 74., 81. čl.

Zakon o dedovanju (ZD), 221. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. U-I-96/92 z dne 9. 12. 1993 (OdlUS II, 118).
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
16. 7. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US19165
Up-207/96
5.11.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe D. T. iz M., ki jo zastopata A. S. in B. S.-L., odvetnika iz M. na seji senata dne 5. novembra 1998
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba D. T. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Cp 659/96-3 z dne 21. junija 1996 v zvezi s sklepom o dedovanju Okrajnega sodišča v Mariboru št. II D 260/95-53 se ne sprejme v obravnavo.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Z izpodbijanim sklepom je Višje sodišče v Mariboru zavrnilo pritožničino pritožbo, vloženo zoper sklep Okrajnega sodišča v Mariboru, s katerim je to že drugič odločilo, da se za dediče nepremičnin, vrnjenih na ime pokojne S. J., razglasijo zapustničini zakoniti dediči, ne pa pritožnica kot njena oporočna dedinja. S tako, po prepričanju pritožnice napačno razlago Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I, 31/93 in 65/98 - v nadaljevanju: ZDen) in Zakona o dedovanju (Uradni list RS, št. 15/76 - v nadaljevanju: ZD), naj bi bilo sodišče v nasprotju s 33. členom Ustave poseglo v pritožničino pravico do zasebne lastnine in dedovanja.
2. Pritožnica navaja, da je pokojna S. J. z oporoko, napisano pred pričama 18. oktobra 1985, za dediča vsega svojega premičnega in nepremičnega premoženja določila svojega moža K. J., podrejeno pa pritožnico, če bi njen mož umrl pred njo.
Zapustnica je dne 28. decembra 1985 umrla, njen dedič K. J. pa je dne 29. decembra 1985 napisal oporoko, s katero je del premoženja - enosobno stanovanje zapustil M. in A. T., ves preostali del, vključno s tistim, kar je podedoval po pokojni ženi, pa je zapustil pritožnici. K. J. je dne 17. aprila 1986 umrl, pristojno sodišče v Mariboru pa je na podlagi njegove oporoke opravilo zapuščinsko obravnavo in kot dedinjo poleg M. in A. T. razglasilo pritožnico.
3. Pritožnica navaja, da je pristojni upravni organ Občine Maribor z odločbo št. 262-25/92-1020/20 Ba z dne 8. marca 1993 na ime zapustnice S. J. vrnil premoženje, ki ji je bilo nacionalizirano. V skladu z 81. in 82. členom ZDen in 221. členom ZD naj bi bila pritožnica pri pristojnem Okrajnem sodišču v Mariboru predlagala, da naj to denacionalizirano premoženje razdeli z izdajo dodatnega sklepa k sklepu o dedovanju, s katerim je sodišče na podlagi oporoke že končalo zapuščinski postopek po pokojni S. J. Sodišče po navedbah pritožnice ni sledilo njenemu predlogu in je glede denacionaliziranega premoženja opravilo nov zapuščinski postopek, za dediče pa razglasilo vse zapustničine zakonite dediče. Taka odločitev sodišča, ki jo je z izpodbijanim sklepom Višje sodišče v Mariboru potrdilo, pa po pritožničinem prepričanju ni pravilna in v nasprotju s 33. členom Ustave posega v njeno pravico do dedovanja in zasebne lastnine.
B.
4. Izpodbijani sklep, s katerim je Višje sodišče v Mariboru v pritožbenem postopku potrdilo sklep o dedovanju Okrajnega sodišča v Mariboru, temelji na oceni, da je prvostopenjsko sodišče pravilno ugotovilo, da zapustnica S. J. v oporoki ni niti omenila nepremičnin, ki so ji bile nacionalizirane in da zakoniti dediči v zapuščinskem postopku niso soglašali s pritožničinim predlogom, da se naj premoženje, ki je bilo z denacionalizacijo vrnjeno na njeno ime, podeduje v smislu zapustničinih oporočnih razpolaganj. Višje sodišče v Mariboru je nadalje pritrdilo ugotovitvi prvostopenjskega sodišča, da je bil zapuščinski postopek po zapustnici S. J. končan s pravnomočnim sklepom o dedovanju št. D 74/86, ki ga je dne 12. decembra 1996 izdalo Temeljno sodišče v Mariboru, Enota v Mariboru. Po oceni pritožbenega sodišča je prvostopenjsko sodišče postopek dedovanja v denacionalizaciji vrnjenega premoženja izvedlo v skladu s prvim odstavkom 74. člena ZDen, zavrnilo pa je navedbe pritožnice, ki je menila, da bi se moralo to premoženje v skladu z 221. členom ZD razdeliti kot pozneje najdeno s sklepom, izdanim na podlagi prejšnjega sklepa o dedovanju.
5. ZDen v 81. členu določa, da imajo oporočna razpolaganja glede premoženja, ki se v postopku denacionalizacije vrne na ime oporočitelja, pravni učinek samo, če je to v oporoki izrecno navedeno, sicer pa le, če s tem soglašajo zakoniti dediči.
Takšno ureditev je Ustavno sodišče z odločbo št. U-I-96/92 z dne 9. februarja 1992 (OdlUS II,118) spoznalo za skladno z Ustavo.
6. Izpodbijani sklep Višjega sodišča v Mariboru je v skladu z zakonsko ureditvijo dedovanja denacionaliziranega premoženja in ne posega v pritožničino pravico do zasebne lastnine in dedovanja, zato Ustavno sodišče pritožničine ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Lojze Ude in člana Franc Testen ter dr. Dragica Wedam-Lukić.
Predsednik senata:
dr. Lojze Ude