Up-103/97
Natisni
Opravilna št.:
Up-103/97
Datum odločitve:
26. 2. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 118
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:Up.103.97
Akt:
Ustavna pritožba M. P. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. Cpg 451/96 St 1/93-673 z dne 23.1.1997 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. 1/93 z dne 5.7.1997 ter zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. Cpg 451/95 St 1/93-671 z dne 23.1.1997 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. St 1/93-138 z dne 5.7.1996
Izrek:
Ustavna pritožba M. P. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru ter zoper sklep Višjega sodišča v Kopru v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru se ne sprejme v obravnavo.
Evidenčni stavek:
Iz zahteve po zagotovitvi učinkovitega in dejanskega izvrševanja pravice do sodnega varstva po 23. členu Ustave ter pravice do enakosti pred zakonom po 14. členu Ustave izhaja, da nepremožnim osebam višina sodnih stroškov ne sme predstavljati nepremostljive ovire za dostop do sodišča.
Ustavno sodišče lahko na podlagi ustavne pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za oprostitev plačila stroškov postopka presoja bodisi, ali je bil sprejet v postopku, v katerem so bile kršena ustavna jamstva procesne narave, bodisii temelji na kakšnem pravnem stališču, ki je nesprejemljiv z vidika ustavnih pravic, bodisi ga je sodišče izdalo samovoljno oz. arbitrarno, brez razumnih pravnih razlogov.
Geslo:
Načelo enakosti pred zakonom.
Uresničevanje in omejevanje pravic.
Pravica do sodnega varstva.
Sodni stroški, sodne takse.
Pravna podlaga:
Ustava, 14., 15., 23. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Datum vloge:
4. 4. 1997
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US18824
Dokument v PDF obliki:
Up-103-97.pdf
69 KB
Prenesite datoteko
Up-103/97
26.2.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe M. P. iz K. na seji senata dne 26. februarja 1998
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba M. P. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. Cpg 451/96 St 1/93-673 z dne 23.1.1997 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. 1/93 z dne 5.7.1997 ter zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. Cpg 451/95 St 1/93-671 z dne 23.1.1997 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. St 1/93-138 z dne 5.7.1996 se ne sprejme v obravnavo.
O b r a z l o ž i t e v
1. V stečajnem postopku je s prvim izpodbijanim sklepom je višje sodišče potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se zavrne predlog pritožnika za oprostitev plačila sodnih taks. Z drugim izpodbijanim sklepom pa je višje sodišče potrdilo sklep sodišča prve stopnje za povrnitev stroškov postopka, ki so nastali z vložitvijo predloga za ugotovitev neveljavnosti prodaje dela premoženja stečajnega dolžnika.
2. V ustavni pritožbi pritožnik navaja, da bi glede na njegovo premoženjsko stanje sodišče moralo ugoditi predlogu za oprostitev plačila sodnih taks. Sodišče naj bi nepravilno štelo, da so sodne takse v stečajnem postopku nizke, moralo pa bi tudi upoštevati veliko število pritožnikovih vlog v tem postopku in s tem veliko število zapadlih sodnih taks. Meni, da je s takšnim ravnanjem sodišča onemogočen pri uveljavljanju sodnega varststva svojih pravic. Pritožnik izpodbija tudi sklep višjega sodišča glede povrnitve oz. obveznosti plačila stroškov, ki so nastali zaradi njegovega predloga za ugotovitev neveljavnosti prodaje dolžnikovega premoženja. Meni, da so sodišča njegov predlog neutemeljeno zavrnila, saj bi morala upoštevati, da je on s pritožbo v tem postopku uspel. Nepravilno naj bi bilo tudi sklicevanje pritožbenega sodišča, da se o povrnitvi stroškov v stečajnem postopku uporabljajo pravila, ki veljajo v nepravdnem, ne pa v pravdnem postopku.
3. Ustavna pritožba ni utemeljena.
4. Iz pravice do sodnega varstva po 23. členu Ustave izhaja tudi zahteva, da mora država omogočiti dejansko in učinkovito izvrševanje te pravice. Slednje med drugim predpostavlja, da osebam slabega premoženjskega stanja višina sodnih stroškov ne sme predstavljati nepremostljive ovire za dostop do sodišča - to izhaja tudi iz pravice do enakosti pred zakonom in prepovedi diskriminacije po 14. členu Ustave. V funkciji učinkovitega izvrševanja pravice do sodnega varstva je tudi možnost oprostitve stroškov postopka, vključno z oprostitvijo plačila sodnih taks.
Vendar je ob tem potrebno upoštevati, da sme v skladu s 15. členom Ustave zakon predpisati način izvrševanja pravic med drugim tudi tedaj, kadar je to nujno zaradi same narave pravice. Takšen zakon je tudi Zakon o pravdnem postopku oziroma določbe tega zakona o oprostitvi plačila sodnih taks, o pogojih, ki jih mora predlagatelj ob tem izpolnjevati, ter o potrdilih, ki jih mora ob tem predložiti.
5. Iz ugotovitve, da institut oprostitve plačila sodnih taks služi enakopravnemu izvrševanju ustavne pravice do sodnega varstva, pa ne sledi, da bi Ustavno sodišče lahko v smislu instančne presoje odločalo, ali je sodišče v pravdnem postopku ob odločanju o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks pravilno uporabilo materialno in procesno pravo ter pravilno ugotovilo dejansko stanje, ki je pomembno za odločitev. Ustavno sodišče lahko sklep pravdnega sodišča o zavrnitvi predloga za oprostitev plačila sodnih taks razveljavi le, če ugotovi, da je bil sprejet v postopku, v katerem so bila kršena ustavna jamstva procesne narave, ali če ta odločitev sodišča temelji na kakšnem, z vidika varstva človekovih pravic nesprejemljivem pravnem stališču, ali če je tako očitno napačna ter brez razumne pravne obrazložitve, da jo je mogoče oceniti za arbitrarno oz. samovoljno.
6. Takšnih kršitev pa v obravnavanih sklepih sodišč prve in druge stopnje ni. Obe sodišči sta upoštevali vse okoliščine, ki jih je pri odločanju o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks v skladu z zakonom o pravdnem postopku potrebno upoštevati. Obe sodišči sta upoštevali in ob odločitvi tudi ustrezno obrazložili tako obstoj okoliščin glede pritožnikovih dohodkov kot tudi njegovega siceršnjega premoženja (ki presega zgolj njegovo stanovanje) ter dohodke, potrebe in število vzdrževanih družinskih članov. Ustavnoskladno je tudi stališče sodišč, da je pri predlogu za oprostitev plačila sodnih taks potrebno upoštevati, da so sodne takse v stečajnem postopku že po zakonu nizke. Sodišče naj ob presoji vseh okoliščin ob odločanju o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks sicer upošteva tudi pričakovano število strankinih procesnih dejanj, za katera bi morala v tem postopku plačati sodne takse, vendar to ne pomeni, da bi moralo predvideti in upoštevati takšno povsem nesorazmerno veliko število vlog in predlogov, kot jih je v obravnavanem stečajnem postopku vložil pritožnik. Ob tem je tudi sicer potrebno upoštevati, da institut oprostitve sodnih taks ni namenjen temu, da bi izničil enega izmed legitimnih in z vidika uresničevanja pravice do sodnega varstva celo zaželenih namenov sodnih taks - namreč da vsebovan finančni riziko stranke pred opravo procesnih dejanj sili k oceni njihove možnosti za uspeh ter da jih odvrača od vlaganja očitno neutemeljenih predlogov in pritožb.
7. Glede drugega izpodbijanega sklepa (v zvezi z odločitvijo o tem, ali ima pritožnik pravico do povrnitve stroškov, nastalih v postopku odločanja o predlogu za ugotovitev neveljavnosti prodaje) pa je potrebno ugotoviti, da ni naloga Ustavnega sodišča, da bi samo po sebi presojalo pravilnost in zakonitost odločitev sodišč o tem, kdo je dolžan plačati stroške postopka in kdo ter do katere višine je upravičen do njihove povrnitve. Problematika določitve, obveznosti plačila ter oprostitve sodnih stroškov je lahko v presoji pred Ustavnim sodiščem relevantna le z vidika učinkovitega in dejanskega izvrševanja pravice do sodnega varstva. Da pa v obravnavani zadevi ne gre za tak primer, je razvidno že iz prejšnje točke te obrazložitve.
8. Ker z izpodbijanima sklepoma očitno niso bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo.
9. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS št. 15/94) v sestavi: predsednik senata mag. Janez Snoj ter sodnika dr. Lojze Ude in Franc Testen.
Predsednik senata
mag. Janez Snoj