U-I-366/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-366/98
Datum odločitve:
11. 2. 1999
Objavljeno:
OdlUS VIII, 31
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:U.I.366.98
Akt:
Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 65/98) (ZDen)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o denacionalizaciji se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pobudnik ni izkazal, da izpodbijani zakon neposredno posega v njegov pravni položaj, je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
Geslo:
Izkazani pravni interes pobudnika kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem.
Denacionalizacija.
Dedovanje, dedovanje kmetijskih gospodarstev.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 24., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Društvo za ohranitev slovenskih gozdov, Ljubljana
Datum vloge:
16. 10. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US19298
Dokument v PDF obliki:
U-I-366-98.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-366/98
11. 2. 1999
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Društva za ohranitev slovenskih gozdov, Ljubljana, na seji dne 11. februarja 1999
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 65/98) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o denacionalizaciji (v nadaljevanju: ZDen-B) se nanaša na določbe Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91, 56/92 - odl. US, 13/93 - odl. US, 31/93, 24/95 - odl. US, 20/97 - odl. US, 23/97 - odl. US - v nadaljevanju: ZDen), ki urejajo status upravičencev do denacionalizacije, način vračanja posameznih vrst podržavljenega premoženja, upravičenja in obveznosti denacionalizacijskih zavezancev ter postopek. Pobudnik navaja, da načelno podpira izvajanje vseh tistih določb ZDen, ki omogočajo vračanje kmetijskih zemljišč in gozdov domačim denacionalizacijskim upravičencem, ki od tega živijo in imajo status kmeta, razen v primerih, ko gre za zemljišča in dobrine javnega pomena.
2. Svoj pravni interes pobudnik utemeljuje s tem, da naj bi bilo društvo "nacionalna, neprofitna, civilna organizacija, katere osnovna skrb je posvečena boljšim odnosom do zemlje, narave in okolja, posebej v ohranjanju, varstvu in razvoju slovenskih gozdov, tudi njihovi pravični denacionalizaciji, s tem pa tudi omogočanju zasebnih in javnih interesov nad gozdovi in drugo obliko naravnega in življenjskega prostora". Pobudnik meni, da je njegov pravni in nacionalni interes do pravične denacionalizacije, izražen s prirejanjem javnih strokovnih prireditev, novinarskih konferenc, javnimi pozivi slovenskim oblastem, najvišjim predsednikom in poslancem, v korist vseh državljanov, kar naj bi izhajalo tudi iz statuta društva.
3. Pobuda pa je po svoji vsebini predlog zakonodajalcu za spremembe ZDen, ki se v glavnem nanašajo na tiste določbe, ki so bile predmet zakonodajnega postopka ob sprejemanju ZDen-B. Tako pobudnik predlaga bodisi dopolnitve nekaterih določb, bodisi črtanje delov posameznih določb oziroma njihovo drugačno oblikovanje.
4. Po določbi prvega odstavka 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa, če izkaže svoj pravni interes. Pravni interes pobudnik izkazuje, če predpis, ki ga izpodbija, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma njegov pravni položaj.
5. Pobudnik se zavzema za spremembo zakonske ureditve. Po ustaljeni ustavnosodni presoji Ustavnega sodišča mora biti pravni interes neposreden in konkreten. Splošen in abstrakten pravni interes, ki bi ga lahko zastopal kdorkoli, ne zadošča.
Ugoditev pobudi bi morala torej privesti do spremembe pravnega položaja društva, ki je dalo pobudo. Ker pobudnik izpodbija zakon, ki ureja pravni položaj udeležencev v postopkih denacionalizacije, sam pa to ni, do navedene spremembe pravnega položaja ne more priti. S tem ni izpolnjen procesni pogoj, ki ga za začetek postopka na podlagi pobude določa 24. člen ZUstS.
Zato je bilo potrebno pobudo zavreči.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, dr. Miroslava Geč - Korošec, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk in dr. Dragica Wedam - Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
Franc Testen