U-I-332/96
Natisni
Opravilna št.:
U-I-332/96
Datum odločitve:
23. 9. 1999
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 39/97,
Uradni list RS, št. 86/99 in OdlUS VIII, 213
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1999:U.I.332.96
Akt:
Odlok o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 11/90)

Odlok o spremembah in dopolnitvah družbenega plana Občine Tolmin za obdobje 1986 - 1990 - dopolnitev 1990 (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/91)
Izrek:
Odlok o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči se odpravi v delu, ki ureja desni breg reke Soče v Čezsoči.

Odlok o spremembah in dopolnitvah družbenega plana Občine Tolmin za obdobje 1986 - 1990 - dopolnitev 1990 se odpravi v delu, ki predvideva izdelavo ureditvenega načrta Čezsoški most za rekreacijske dejavnosti.
Evidenčni stavek:
Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo, ki ureja vodno in priobalno zemljišče in s tem vpliva na spremembo vodnega režima je v neskladju s 3. členom Zakona o določitvi zavarovanega območja za reko Sočo s pritoki in v nasprotju s 73. členom Ustave.
Spremembe srednjeročnega plana, ki ne vsebujejo kartografskih prilog so v nasprotju s 43. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor.
Geslo:
Ustavno sodišče, nepristojnost Ustavnega sodišča za medsebojno oceno skladnosti predpisov lokalne skupnosti.
Urejanje prostora, srednjeročni plan, spremembe, vsebina.
Varstvo naravne in kulturne dediščine.
Varstvo okolja, varstvo voda (spremembe vodnega režima).
Pravna podlaga:
Ustava, 73. čl.
Zakonom o določitvi zavarovanega območja za reko Sočo s pritoki (ZDZORS), 2., 3. čl.
Zakon o vodah (ZV), 54. čl.
Zakonom o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 9., 23., 27., 29., 31., 34., 35., 39. čl.
Zakon o urejanju prostora (ZUreP), 40., 41., 43. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 21., 45. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. U-I-81/93 z dne 12. 5. 1994 (OdlUS III,53).
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Zavod za varstvo naravne in kulturne dediščine Nova Gorica
Datum vloge:
21. 10. 1996
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
odprava podzakonskega predpisa/predpisa za izvrševanje javnih pooblastil
Dokument:
US19672
Dokument v PDF obliki:
U-I-332-96_Sklep.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
U-I-332-96_Odl..pdf
136 KB
Prenesite datoteko
U-I-332/96
5.6.1997
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude za začetek postopka ocene ustavnosti in zakonitosti, ki jo je vložil Zavod za varstvo naravne in kulturne dediščine Gorica v Novi Gorici, na seji dne 5. junija 1997
s k l e n i l o :
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah družbenega plana Občine Tolmin za obdobje 1986 - 1990 - dopolnitev 1990 (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/91) in Odloka o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 11/90) se sprejme.
2. Izvrševanje Odloka o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči se do končne odločitve začasno zadrži.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik izpodbija navedena akta, saj naj bi bila v nasprotju z Ustavo, z mednarodno Konvencijo o varstvu Alp (Uradni list RS, Mednarodne pogodbe št. 5/95), z Zakonom o naravni in kulturni dediščini (Uradni list SRS, št. 1/81, 42/86, 8/90 in Uradni list RS, št. 26/92 in 75/94, v nadaljevanju: ZNKD), z Zakonom o urejanju prostora (Uradni list SRS, št. 18/84 in 15/89) in z Zakonom o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85 in 29/86 ter Uradni list RS, št. 26/90, 18/93, 47/93 in 71/93 - v nadaljevanju: ZUN). Pobudnik kot organizacija za varstvo naravne in kulturne dediščine po 9. in 82. členu ZNKD sodeluje v postopku planiranja in dajanja analitične ocene za planske odločitve glede nepremičnih spomenikov ali znamenitosti. Kljub negativnemu mnenju pobudnika v postopku sprejemanja izpodbijanega odloka o ureditvenem načrtu naj bi bila občina s tem aktom posegla tudi na z zakonom in občinskim odlokom zaščiteni desni breg reke Soče in tam predvidela kamp in več drugih objektov. Sprejem tega odloka naj bi bil tudi v nasprotju z določbami ZUN, saj naj bi bil srednjeročni plan občine v času sprejemanja Odloka o urbanističnem načrtu takšne namenske rabe spornega območja ne predvideval. Za saniranje te nezakonitosti naj bi bila občina izpodbijani srednjeročni plan pozneje spremenila, vendar naj bi v postopek sprejemanja ne vključila pobudnika. S tem naj bi onemogočila tehtanje interesov varstva naravne in kulturne dediščine z drugimi interesi na tem prostoru.
2. Oba izpodbijana akta po mnenju pobudnika posegata tudi v zavarovano območje republiškega pomena, saj naj bi območje urejanja izpodbijanih aktov vsaj delno varovala Zakon o določitvi zavarovanega območja za reko Sočo s pritoki (Uradni list SRS, št. 7/76 in 26/86) in Odlok o razglasitvi kulturnih in zgodovinskih spomenikov ter naravnih znamenitosti na območju Občine Tolmin (Uradni glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/90). Kršitev teh dveh predpisov naj bi pomenila tudi, da sta izpodbijana akta neposredno v nasprotju z določbo 73. člena Ustave o varovanju naravne in kulturne dediščine.
3. Pobudnik svoj pravni interes utemeljuje z dejstvom, da je Zavod za varstvo naravne in kulturne dediščine strokovna organizacija, ki je z ZNKD pooblaščena za varstvo naravne in kulturne dediščine. Med drugim opravlja tudi pripravo strokovnih podlag s področja varovanja naravne in kulturne dediščine, ki se obvezno pripravljajo pri pripravi občinskih srednjeročnih planov. Poleg tega je bil v podobnih primerih takemu zavodu pravni interes na Ustavnem sodišču v zadnjem času že večkrat priznan.
4. Ker naj bi pobudnik že začel dobivati zahteve za izdajo soglasij k lokacijskim dovoljenjem za posege na območju izpodbijanih aktov, bi izvrševanje obeh predpisov lahko povzročilo težko popravljive posledice na zelo občutljivem naravnem prostoru. Pobudnik zato predlaga začasno zadržanje izvrševanja obeh izpodbijanih predpisov.
B.
5. Ustavno sodišče je pobudo sprejelo. V nadaljevanju postopka bo moralo predvsem preveriti pravilnost postopka sprejemanja obeh izpodbijanih aktov glede vključevanja pobudnika v postopek njunega sprejemanja ter ugotoviti, ali je njuna vsebina v skladu z zakonskim režimom zaščite reke Soče in njene okolice. Ustavno sodišče je sprejelo tudi začasno zadržanje izvrševanja Odloka o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči. Njegovo izvrševanje bi lahko pripeljalo do posegov v prostor na področju njegovega urejanja in s tem v primeru njegove morebitne nezakonitosti do težko popravljivih posledic na tem območju. Do končne odločitve Ustavnega sodišča se torej ta odlok ne more izvrševati in na njegovi podlagi ne morejo izdajati dovoljenja za posege v prostor. Ustavno sodišče ni sprejelo predlaganega zadržanja prvega izpodbijanega akta, saj se pri posegih v prostor na območju, ki ga ureja izpodbijani ureditveni načrt, ne uporablja neposredno in bi zato njegovo zadržanje za navedeno območje ne imelo nobenega učinka.
C.
6. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. in 39. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm in sodniki dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
dr. Lovro Šturm
U-I-332/96
23.9.1999
O D L O Č B A
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na pobudo Zavoda za varstvo naravne in kulturne dediščine Nova Gorica, na seji dne 23. septembra 1999
o d l o č i l o :
1. Odlok o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 11/90) se odpravi v delu, ki ureja desni breg reke Soče v Čezsoči.
2. Odlok o spremembah in dopolnitvah družbenega plana Občine Tolmin za obdobje 1986 - 1990 - dopolnitev 1990 (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/91) se odpravi v delu, ki predvideva izdelavo ureditvenega načrta Čezsoški most za rekreacijske dejavnosti.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Ustavno sodišče je s sklepom št. U-I-332/96 z dne 5. 6. 1997 sprejelo pobudo Zavoda za varstvo naravne in kulturne dediščine Nova Gorica za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah družbenega plana Občine Tolmin za obdobje 1986 - 1990 - dopolnitev 1990 (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/91 - v nadaljevanju: Spremembe srednjeročnega plana) in Odloka o ureditvenem načrtu za območje Čezsoški most v Čezsoči (Uradno glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 11/90 - v nadaljevanju: Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo) in do končne odločitve začasno zadržalo izvrševanje Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo.
2. Pobudnik navaja, da je Občina z izpodbijanim Odlokom o ureditvenem načrtu za Sočo posegla na zaščiteni desni breg reke Soče. Tam naj bi predvidela ureditev kampa s sprejemnim objektom in s teraso. Pobudnik naj bi v postopku priprave izpodbijanega Odloka temu nasprotoval. Navaja, da je z ureditvijo levega brega Soče pri mostu v Čezsočo soglašal in je v postopku priprave Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo izdal pogojno soglasje, ki je obsegalo izgradnjo kampa na levem bregu Soče. Posegi na desnem bregu pa naj bi predstavljali kršitev varstvenega režima za reko Sočo, ki je določen z Zakonom o določitvi zavarovanega območja za reko Sočo s pritoki (Uradni list SRS, št. 7/76 in 26/86 - v nadaljevanju: ZDZORS) in z občinskim Odlokom o razglasitvi kulturnih in zgodovinskih spomenikov ter naravnih znamenitosti na območju Občine Tolmin (Uradni glasilo občin Ajdovščina, Nova Gorica in Tolmin, št. 5/90, v nadaljevanju: Odlok o varovanju Soče). To naj bi pomenilo, da je Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo tudi neposredno v nasprotju s 73. členom Ustave, ki varuje naravno in kulturno dediščino, in z Zakonom o ratifikaciji Konvencije o varstvu Alp (Uradni list RS, Mednarodne pogodbe št. 5/95). Sprejem Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo naj bi bil po navedbah pobudnika tudi v nasprotju z 9., 23., 27., 29., 31., 34., 35., in 39. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85 in 29/86 ter Uradni list RS, št. 26/90, 18/93, 47/93 in 71/93 - v nadaljevanju: ZUN), ker naj bi srednjeročni plan Občine v času sprejemanja Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo takšne namenske rabe spornega območja ne predvideval. Občina naj bi zaradi odprave te nezakonitosti pozneje sprejela Spremembe srednjeročnega plana, v postopek priprave pa naj ne bi vključila pobudnika. S tem naj bi onemogočila tehtanje interesov varstva naravne in kulturne dediščine z drugimi interesi na tem prostoru. Navaja, da je kot organizacija za varstvo naravne in kulturne dediščine po 9. in 82. členu Zakona o naravni in kulturni dediščini (Uradni list SRS, št. 1/81, 42/86, 8/90 in Uradni list RS, št. 26/92 in 75/94 - v nadaljevanju: ZNKD) morala sodelovati v postopku planiranja in dajanja analitične ocene za planske odločitve glede kulturnih in zgodovinskih spomenikov in naravnih znamenitosti. Pobudnik navaja, da so Spremembe srednjeročnega plana tudi v nasprotju s 40., 41. in 43. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list SRS, št. 18/84 in 15/89 - v nadaljevanju: ZUreP). Občina naj bi tudi ne bila pridobila soglasja republiškega upravnega organa na izpodbijane spremembe plana, ki naj bi bile zato v nasprotju s 50. členom ZUreP.
3. Občina Bovec v odgovoru navaja, da so navedbe pobudnika neresnične. Njena predhodnica Občina Tolmin naj bi bila sprejela dolgoročni in srednjeročni plan v letu 1987. V dolgoročnem planu naj bi predvidela izgradnjo športno-turističnih objektov pri mostu v Čezsoči. V srednjeročnem planu naj bi predvidela izgradnjo kajakaškega kampa ob mostu, izgradnjo manjših objektov s 24 apartmaji ter športna igrišča s pomožnimi in servisnimi objekti nizvodno od ceste (vezano na kamp na desnem bregu Soče in za potrebe naselja in turizma v Čezsoči). Občina navaja, da s Spremembami srednjeročnega plana, ki so predvidele izdelavo ureditvenega načrta Čezsoški most za rekreacijske dejavnosti, ni poskušala naknadno odpraviti nezakonitosti glede že sprejetega Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo. V postopku priprave Sprememb srednjeročnega plana naj bi bil pobudnik sodeloval. Tako naj bi sprejete Spremembe srednjeročnega plana ne bile v nasprotju s 40., z 41. in s 43. členom ZUreP. Spremembe srednjeročnega plana naj bi bile tudi usklajene z obveznimi izhodišči republiškega plana, ker na podlagi 50. člena ZUreP v 45 dnevnem roku niso prejeli obvestila od pristojnega republiškega organa o ugotovljenih neskladjih. Občina Bovec navaja, da ne razpolaga s prilogo Sprememb srednjeročnega plana, ki sestoji iz kartografskega dela in programske zasnove za ureditveni načrt, ki je predviden s Spremembami srednjeročnega plana. Nadalje navaja, da Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo ni v nasprotju s prepovedmi po 3. členu ZDZORS, saj je bila rekreativna raba tega območja mogoča brez obsežnejših poseganj v brežino reke. Odlok naj tudi ne bi kršil prepovedi, ki so določene v 18. členu Odloka o varovanju Soče.
Pomisleka bi lahko bili deležni le gradnji dveh objektov v bližini brega reke Soče, to je objekt recepcije v kampu na desnem bregu Soče in čolnarna na levem bregu. Na podlagi 2. člena ZDZORS naj Občina tudi ne bi nikoli določila z odlokom meje priobalnih zemljišč, tako da zavarovano območje reke Soče po ZDZORS sploh ni določeno. Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo po navedbah Občine tudi ni v nasprotju z ZUN, saj je v postopku priprave pobudnik vseskozi sodeloval, njegovi pogoji in mnenja so bili v postopku priprave osnutka Odloka z njim usklajeni in v Odloku tudi upoštevani.
B.
Presoja Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo
4. Pobudnik izpodbija Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo, ker na desnem bregu Soče pri mostu v Čezsočo predvideva izgradnjo kampa. Taka ureditev naj bi bila v nasprotju z varstvenim režimom, ki je določen v 3. členu ZDZORS in v 18. členu Odloka o varovanju Soče ter zato v nasprotju s 73. členom Ustave in Zakonom o ratifikaciji Konvencije o varstvu Alp. Občina naj bi sprejela izpodbijani odlok tudi v nasprotju z 9., 23., 27., 29., 31., 34., 35. in 39. členom ZUN, ker naj ne bi imela podlage v občinskem srednjeročnem planu in ker naj bi v postopku njegove priprave ne bi upoštevala pobudnikovega negativnega mnenja.
5. Ustavno sodišče je že presojalo zakonitost sprememb Odloka o varovanju Soče z odločbo št. U-I-81/93 z dne 12. 5. 1994 (Uradni list RS, št. 32/94 in OdlUS III, 53) in jih odpravilo, ker so zmanjševale zakonito uvedeni obseg varovanja naravne znamenitosti reke Soče brez predhodnega mnenja ali predloga organizacije za varstvo naravne in kulturne dediščine.
6. Občina Tolmin kot predhodnica Občine Bovec je sprejela Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo, v katerem je ob mostu čez Sočo v Čezsoči, na desnem bregu predvidela kamp za kajakaše, ki ga sestavljajo rekonstruirana obstoječa peščena dovozna cesta, sprejemni objekt s teraso in obstoječi travnik, namenjen šotoriščem, ob levem bregu Soče pa športni park, ki združuje kajakaški center, začasne objekte za izvedbo kajakaških tekmovanj in športna igrišča.
7. Reka Soča je varovana z ZDZORS in z Odlokom o varovanju Soče. ZDZORS prepoveduje gradnjo in rekonstrukcijo vodnogospodarskih objektov in naprav ter gradnjo in rekonstrukcijo drugih objektov in naprav, ki lahko vplivajo na spremembo vodnega režima ali kakovost vode. Zakon varuje zavarovano območje za reko Sočo s pritoki z namenom, da se zavarujejo voda in poglavitne značilnosti vodnega režima ter tako ohranijo biološke lastnosti voda in naravno okolje na tem območju (1. člen). Zavarovano območje zajema strugo ter vodna in priobalna zemljišča reke Soče in njenih pritokov na odseku od izvira Soče oziroma njenih pritokov do vtoka Idrijce pri Mostu na Soči. Zakon o vodah (Uradni list SRS, št. 38/81 in 29/81 in Uradni list RS, št. 15/91 - v nadaljevanju: ZV) je kot priobalna zemljišča določil vsa pribrežna zemljišča nad višino srednje letne vode in nad višino najvišjega vodostaja plime v širini najmanj 10 m, vsa zemljišča med visokovodnimi nasipi in zemljišča najmanj v petmetrskem pasu za visokovodnimi nasipi. Za priobalna zemljišča se štejejo tudi erozijska območja z intenzivno erozijo in površine, ki jih ogrožajo plazovi (tretji odstavek 54. člena). Vodna zemljišča pa so struge in korita z brežinami do višine srednje letne vode ter opuščene struge in prodišča, ki jih voda od časa do časa še poplavlja (prvi odstavek 54. člena). Po 2. členu ZDZORS in po 58. členu ZV je predvideno, da meje priobalnih zemljišč predpiše predstavniški organ občine z odlokom (2. člen). Občinski odlok pa meja priobalnih zemljišč ni nikoli predpisal in s tem natančno določil. Mejo zavarovanega območja na pregledni katastrski karti v merilu 1: 5 000 določa Odredba o začasni razglasitvi reke Soče s pritokom za naravno znamenitost (Uradni list RS, št. 48/99 - v nadaljevanju: Odredba). Meja zavarovanega območja pa je označena tudi na publikacijski karti v merilu 1:150 000, ki je sestavni del Odredbe (drugi in tretji odstavek 2. člena).
8. S posegi na levem bregu pobudnik soglaša. Po mnenju Uprave za varstvo narave, ki je organ v sestavi Ministrstva za okolje in prostor, sodi desni breg reke Soče na spornem območju v zavarovano območje tudi zato, ker je poplavna ravnica Soče, ki na jugu na celi dolžini meji neposredno na breg reke Soče in je tako v tem delu sestavni del vodnega zemljišča. Po njenem mnenju ni možna nikakršna rekreativna raba območja brez posegov v samo brežino reke, ki jo močno spodkopava erozija. Navaja, da je sama poplavna ravnica na severu jasno omejena s strmo in zelo izrazito rečno teraso, ki se dviguje kar 60 m nad reko. Na tem mestu naj bi bilo nemogoče varovati naravno okolje Soče brez vključitve celotne, na tem mestu sorazmerno ozke (najširši del 50 m) poplavne ravnice.
Izpodbijano območje naj bi bilo erozijsko močno načeto, zato naj bi bilo po ZV priobalno zemljišče.
9. Ustavno sodišče pritrjuje ugotovitvam Ministrstva, da je območje desnega brega Soče pri mostu v Čezsoči delno poplavno, na celotnem območju pa erozijsko močno načeto. Iz navedenih razlogov je po 54. členu ZV vodno oziroma priobalno zemljišče. Čeprav Občina z Odlokom ni določila natančnih meja priobalnih zemljišč, so te določene z Odredbo. Natančne meje v obravnavanem primeru tudi niso sporne. Predvideni poseg v prostor bi na tem območju nujno zahteval posege v brežino reke, s tem pa bi vplival na spremembo vodnega režima. To je v nasprotju s 3. členom Zakona o Soči, ki prepoveduje gradnjo vseh objektov, ki bi lahko vplivali na spremembo vodnega režima. Navedena kršitev zakona je iz teh razlogov tudi v nasprotju s 73. členom Ustave, po katerem je vsakdo dolžan v skladu z zakonom varovati naravne znamenitosti.
Država in lokalne skupnosti pa skrbijo za ohranjanje naravne dediščine.
10. Po 21. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) Ustavno sodišče ni pristojno za ugotavljanje skladnosti izpodbijanega odloka z Odlokom o varovanju Soče, ker gre za presojo skladnosti dveh istovrstnih predpisov lokalne skupnosti.
11. Iz navedenih razlogov je Ustavno sodišče Odlok o ureditvenem načrtu za Sočo odpravilo v delu, v katerem na desnem bregu reke Soče v Čezsoči ureja vodno in priobalno zemljišče in s tem vpliva na spremembo vodnega režima v nasprotju s 3. členom ZDZORS in v nasprotju s 73. členom Ustave. Pri presoji je Ustavno sodišče upoštevalo, da je potrebno odpraviti morebitne škodljive posledice, ki so nastale pred začasnim zadržanjem izpodbijanega Odloka.
12. Ker je Ustavno sodišče izpodbijani del Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo odpravilo že iz zgoraj navedenih razlogov, ni presojalo ali Odlok krši tudi Konvencijo o varovanju Alp.
13. Ustavno sodišče tudi ni presojalo drugih navedb pobudnika o nezakonitosti izpodbijanega dela Odloka o ureditvenem načrtu za Sočo, ker na odločitev o ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega predpisa ne morejo vplivati.
Presoja Sprememb srednjeročnega plana
14. Pobudnik izpodbija Spremembe srednjeročnega plana, ker naj bi Občina z njimi naknadno vključila v plan posege na desnem bregu Soče, ki jih je predhodno že uredila v Odloku o ureditvenem načrtu za Sočo. S tem naj bi odpravila nezakonitost Odloka, ki ni imel podlage v takrat veljavnem srednjeročnem planu. To naj bi bilo v nasprotju s 40., z 41. in s 43. členom ZUreP. Glede izpodbijanih sprememb plana naj bi tudi Občina ne imela soglasja republiških upravnih organov, kar naj bi bilo v nasprotju s 50. členom ZUreP.
15. Občina Tolmin je sprejela Spremembe srednjeročnega plana. V njih je predvidela v tekstualnem delu kot spremembo le "izdelavo in sprejetje ureditvenega načrta Čezsoški most za rekreacijske dejavnosti". Njena naslednica, Občina Bovec, navaja, da ne obstoji več kartografski del priloge Sprememb srednjeročnega plana, ki naj bi obsegale programske zasnove za predviden ureditveni načrt. Na podlagi 38. člena Navodila o vsebini in metodologiji izdelave strokovnih podlag in prostorskih sestavin planskih aktov občin (Uradni list SRS, št. 20/85) morajo prostorske sestavine srednjeročnega plana na območjih, kjer je predvidena izdelava prostorskega izvedbenega akta, imeti programske zasnove z vsebino, ki je določena v drugem odstavku 38. člena citiranega navodila. Po 39. členu tega navodila pa se prostorske sestavine srednjeročnega plana grafično prikažejo v kartografskem delu. Vsebina Sprememb srednjeročnega plana je zato v nasprotju s 43. členom ZUreP, po katerem srednjeročni plan podrobno določa prostorsko organizacijo dejavnosti in namensko rabo prostora na območjih, kjer so predvideni posegi v prostor ali druge obveznosti v zvezi z urejanjem prostora. Prav tako se območjem določijo površine in meje. Spremembe srednjeročnega plana so zato bistveno pomanjkljive in se brez obveznih kartografskih prilog tudi ne morejo izvajati. Na njihovi podlagi ni mogoče izdelati predvidenega ureditvenega načrta, skladno z 29. členom ZUN, po katerem prostorski izvedbeni načrt le povzema usmeritve iz dolgoročnega plana in odločitve iz srednjeročnega plana, ki se nanašajo na obravnavano območje.
16. Ustavno sodišče je del Sprememb srednjeročnega plana odpravilo, ker so v nasprotju s 43. členom ZUreP, po katerem srednjeročni plan podrobno določa prostorsko organizacijo dejavnosti in namensko rabo prostora na območjih, kjer so predvideni posegi v prostor ali druge obveznosti v zvezi z urejanjem prostora. Zaradi te njihove pomanjkljivosti tudi ni mogoče ugotoviti, ali so v nasprotju z Zakonom o Soči. Odprava Sprememb srednjeročnega plana pomeni, da Občina Bovec ne more sprejeti ureditvenega načrta Čezsoški most za rekreacijske dejavnosti.
17. Ker je Ustavno sodišče že ugotovilo, da je izpodbijani del Sprememb srednjeročnega plana v nasprotju s 43. členom ZUreP, ga je že zaradi tega odpravilo in ni presojalo skladnosti Sprememb srednjeročnega plana z drugimi določbami ZUreP, ki jih navaja pobudnik.
C.
18. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi drugega odstavka 45. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude dr. Dragica Wedam - Lukić. Odločbo je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
Franc Testen