U-I-105/91_1
Natisni
Opravilna št.:
U-I-105/91_1
Datum odločitve:
15. 1. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 8
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:U.I.105.91
Akt:
Predlog za vrnitev v prejšnje stanje
Izrek:
Predlog Marijane Ratajc, da se ji vrne pravica uporabe parc. št. 834/56 travnik v izmeri 99 m2, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Predlog za vrnitev v prejšnje stanje, podan na podlagi četrtega odstavka 415. člena Ustave SRS iz leta 1974 in na podlagi odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-105/91 z dne 23.4.1992, s katero so bile razveljavljene določbe 9. do 28. člena tedaj veljavnega zakona o stavbnih zemljiščih, je Ustavno sodišče zavrglo, ker je predlagateljica zahtevala vrnitev zemljišča, ki ni bilo odvzeto na podlagi zakona oziroma drugega predpisa, ki bi prenehal veljati na podlagi odločbe Ustavnega sodišča. Pri tem se ni spuščalo v vprašanje, ali je odtlej, ko so se prenehale uporabljati določbe Ustave SRS iz leta 1974 o pravnih posledicah odločb Ustavnega sodišča, še pristojno, da odloči o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje, podanem na podlagi teh določb.
Geslo:
Ustavno sodišče, predlog za vrnitev v prejšnje stanje.
Ustavno sodišče, odškodnina za primer odprave podzakonskega predpisa.
Ustavno sodišče, pravne posledice odločbe.
Pravna podlaga:
Ustava 1974, 415. čl.
Ustavni zakon za izvedbo Ustave (UZIU), 7. čl.
Zakon o prenehanju lastninske pravice in drugih pravic na zemljiščih, namenjenih za kompleksno graditev (ZPLP-76), 7. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 46., 6. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Marijana Ratajc, Celje
Datum vloge:
19. 12. 1991
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US18717
Dokument v PDF obliki:
U-I-105-91.pdf
68 KB
Prenesite datoteko
U-I-105/91
15.1.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je na predlog Marijane Ratajc iz Celja, ki jo zastopa Mateja Nendl, odvetnica v Celju, na seji dne 15. januarja 1998
s k l e n i l o :
Predlog Marijane Ratajc, da se ji vrne pravica uporabe parc.št. 834/56 travnik v izmeri 99 m2, se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Predlagateljica je na podlagi odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-105/91 z dne 22.5.1992 (Uradni list RS, št. 24/92 - OdlUS I, 28) vložila dne 23.11.1995 predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Z omenjeno odločbo je Ustavno sodišče razveljavilo določbe 9. do 28. člena Zakona o stavbnih zemljiščih (Uradni list SRS, št. 18/84, 32/85 in 33/89 - v nadaljevanju: ZSZ-84) in določilo, da ima odločba učinek po 414. členu Ustave SRS iz leta 1974 (v nadaljevanju: Ustava 1974) in učinek po 415. členu Ustave 1974 na posamične pravne akte, ki so postali dokončni ali pravnomočni po 20.2.1991.
2. Predlagateljica je navedla, da je bil njen pravni prednik Franc Aubreht na podlagi upravne odločbe dolžan Občini Celje izročiti zemljišče, ki je kasneje dobilo parc. št. 834/55 in 834/56 k.o. Ostrožno. Odločba pristojnega upravnega organa je bila izdana na podlagi 7. člena Zakona o prenehanju lastninske pravice in drugih pravic na zemljiščih, namenjenih za kompleksno graditev (Uradni list SRS, št. 19/76 - v nadaljevanju: ZPLP-76). Eno izmed obeh zemljišč naj bi ji že bilo vrnjeno, zato je predlagala le še vrnitev parc. št. 834/56. Dejstvo, da je Ustavno sodišče razveljavilo določbe ZSZ-84, sporna odločba pa je bila izdana na podlagi ZPLP-76, po mnenju predlagateljice ne ovira vrnitve zemljišča. Razveljavljene določbe ZSZ-84 naj bi bile namreč istovetne določbam ZPLP-76. Ker naj bi ne imela možnosti zahtevati spremembe sporne odločbe na podlagi prvega in drugega odstavka 415. člena Ustave 1974, predlaga vrnitev v prejšnje stanje na podlagi četrtega odstavka iste določbe.
Predlagateljica meni, da odločba še ni bila izvršena. Izročitev spornega zemljišča v posest občini naj bi še ni bila opravljena niti naj bi še ne bilo odločeno o odškodnini za odvzeto zemljišče.
3. Ustava 1974 je določala več predpostavk za vložitev predloga za vrnitev v prejšnje stanje. Kot prvo je tak predlog lahko podala oseba, katere pravice so bile kršene z dokončnim ali pravnomočnim posamičnim aktom. Kot drugo je moral biti tak akt izdan na podlagi zakona ali drugega predpisa, ki je nehal veljati po odločbi Ustavnega sodišča, pri čemer ni smelo preteči več kot eno leto od izdaje tega akta do vložitve pobude za presojo ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa. Kot tretje je morala prizadeta oseba najprej in v določenem roku zahtevati spremembo oziroma odpravo posamičnega akta pred pristojnim organom (prvi in drugi odstavek 415. člena). Le če s spremembo posamičnega akta ni bilo mogoče odpraviti posledic, nastalih zaradi uporabe protiustavnega oziroma protizakonitega predpisa, je lahko Ustavno sodišče odredilo, da se posledice odpravijo z vrnitvijo v prejšnje stanje, s povračilom škode ali kako drugače (četrti odstavek 415. člena).
4. Določbe Ustave 1974 o pravnih posledicah odločb Ustavnega sodišča, med katere sodijo tudi določbe 415. člena, so veljale do uveljavitve Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS), to je do 2. aprila 1994 (7. člen Ustavnega zakona za izvedbo Ustave). Odtlej za pravne posledice odločb Ustavnega sodišča veljajo določbe ZUstS. Po ZUstS Ustavno sodišče nima pristojnosti, kakršno je imelo po četrtem odstavku 415. člena Ustave 1974. ZUstS tudi ne vsebuje prehodnih določb za primere, v katerih je bila z odločbo Ustavnega sodišča pred njegovo uveljavitvijo že določena uporaba četrtega odstavka 415. člena Ustave 1974. Sporno je torej, ali je predlog za vrnitev v prejšnje stanje po uveljavitvi ZUstS še mogoče vložiti in ali bi bilo za odločanje o takem predlogu pristojno Ustavno sodišče ali sodišče splošne pristojnosti.
5. Ker pa niso podane druge predpostavke za obravnavanje predloga za vrnitev v prejšnje stanje, se v tej zadevi Ustavnemu sodišču ni bilo potrebno spuščati v presojo omenjenih vprašanj oziroma v presojo, ali bi morda prišla v poštev smiselna uporaba določb 46. člena ZUstS, ki omogoča uveljavljanje odškodnine pred sodiščem za primer odprave podzakonskega predpisa. Posamični akt, s katerim naj bi bila predlagateljici kršena pravica, je bil namreč izdan na podlagi ZPLP-76 in Zazidalnega načrta Ostrožno-sever (Uradni list SRS, št. 31/81, 21/82 in 39/82).
Niti zakon niti občinski odlok, ki sta bila podlaga za odvzem zemljišča, nista nehala veljati po odločbi Ustavnega sodišča.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 6. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm ter sodnica in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, dr. Lojze Ude, Franc Testen in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
dr. Lovro Šturm