U-I-300/96
Natisni
Opravilna št.:
U-I-300/96
Datum odločitve:
5. 2. 1998
Objavljeno:
OdlUS VII, 22
ECLI:
ECLI:SI:USRS:1998:U.I.300.96
Akt:
Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije (Uradni list RS, št. 44/96 in 47/97) (ZLPLS), 3. odst. 10. čl.
Izrek:
Postopek za preizkus pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti tretjega odstavka 10. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije se ustavi.

Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je zaradi pomanjkanja pravovarstvenega interesa ustavilo postopek za preizkus pobude v delu, ki se je nanašal na določbo, ki je med postopkom prenehala veljati. Kot očitno neutemeljeni so bili zavrnjeni očitki, da je ZLPLS posegel v dosedanjo lastninsko strukturo Loterije Slovenije in da bi moral pobudniku pripasti višji kapitalski delež, kot je določeno v ZLPLS. Pobudnik si ob dosedanji družbeni lastnini Loterije Slovenije (kar spreminja šele ZLPLS) ni mogel lastiti deleža na njenem kapitalu, tudi če se je že dosedaj del njenih prihodkov uporabljal za njegovo financiranje, zato ne gre za poseg v njegove pridobljene pravice. Pravice športnikov niso posebna ustavna kategorija, med pooblaščenimi predlagatelji zakonov po Ustavi ni pobudnika, mednarodne pogodbe, na katero se ta sklicuje, pa Republika Slovenija ni ratificirala, zato so očitno neutemeljeni očitki kršitve členov 15., 44. in 153.
Ustave ter zatrjevano neskladje z mednarodno pogodbo, ki ni bila ratificirana. Ustavno sodišče ni pristojno za oceno medsebojne skladnosti zakonov.
Geslo:
Lastninsko preoblikovanje, Loterija Slovenije.
Športniki, pravice športnikov.
Šport, financiranje.
Ustavno sodišče, ocena primernosti zakonske ureditve.
Pridobljene pravice.
Načelo pravne države.
Uresničevanje in omejevanje pravic.
Sodelovanje pri upravljanju javnih zadev.
Načelo usklajenosti pravnih aktov.
Nepristojnost Ustavnega sodišča za oceno predpisa, ki je med postopkom prenehal veljati.
Pravna podlaga:
Ustava, 2., 15., 44., 153. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 6., 21., 2. odst. 26., 47. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Olimpijski komite Slovenije - Združenje Športnih zvez, Ljubljana
Datum vloge:
13. 9. 1996
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US18742
Dokument v PDF obliki:
U-I-300-96.pdf
82 KB
Prenesite datoteko
U-I-300/96
5.2.1998
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Olimpijskega komiteja Slovenije - Združenja Športnih zvez, Ljubljana, ki ga zastopa predsednik mag. Janez Kocjančič, na seji dne 5. februarja 1998
s k l e n i l o :
1. Postopek za preizkus pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti tretjega odstavka 10. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije (Uradni list RS, št. 44/96) se ustavi.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije (Uradni list RS, št. 44/96 in 47/97) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnik je s pobudo z dne 12.9.1996 ter z njeno dopolnitvijo z dne 30.9.1996 izpodbijal Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije (Uradni list RS, št. 44/96 - v nadaljevanju: ZLPLS), ker naj bi ta grobo prizadel njegov položaj.
2. Pobudnik je posebej poudaril (v dopolnitvi), da se njegova pobuda prvenstveno nanaša na določbo tretjega odstavka 10. člena ZLPLS. Ne strinja se s sestavo Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij, ker bi po tej določbi, kot navaja, imel v tem svetu le dva od skupno 11 članov. V preostalem bi po izpodbijani določbi po enega člana imeli Planinska zveza Slovenije, Zveza tabornikov Slovenije, Športna unija Slovenije, Zveza za šport otrok in mladine, Slovenska univerzitetna študentska športna zveza, Zveza društev učiteljev športne vzgoje, tri člane pa predstavniki strokovne javnosti; vsi ti pa naj bi bili le v manjši meri v podobni dejavnosti kot pobudnik, ki je osrednja nevladna društvena športna organizacija v Sloveniji, in naj ne bi bili primerljivi z njim.
Pobudnik se je skliceval zlasti na drugačen, za pobudnika ugodnejši predlog ZLPLS, ki naj bi bil po pobudnikovem mnenju zaradi tendenc po podržavljenju športne sfere iznenada spremenjen, ne da bi bil sam o tem poprej obveščen. Ob takšni sestavi bi po pobudnikovem mnenju Svet fundacije sprejemal odločitve v škodo vrhunskega športa.
3. Pobudnik tudi zahteva, da se v skladu z dosedanjo zakonsko opredelitvijo vloge športa v sredstvih Loterije Slovenije športni sferi določi kapitalski delež v višini najmanj 33% in to opredeli v 1. členu ZLPLS. Po njegovem je namreč ZLPLS bistveno spremenil razmerje lastnikov sredstev Loterije Slovenije, saj je športno dejavnost, kateri naj bi bilo doslej namenjeno od 80% do 20% sredstev, postavil glede na doslej ustvarjeni kapital v bistveno bolj podrejen položaj in sicer le z deležem 10%.
Navaja, da sredstva, ki so bila poprej deljena le med sociohumanitarno in športno sfero, pridobivajo sedaj skladi kar v obsegu 40% in zaposleni delavci kar v obsegu 10%.
4. Taka zakonska ureditev naj bi bila v neskladju z Ustavo.
Kršen naj bi bil 15. člen Ustave (uresničevanje in omejevanje pravic), ker naj bi bile kršene pravice organiziranega športa in predvsem nosilcev vrhunskega športa, pri čemer se poudarja tudi promocijska vloga vrhunskega športa za državo. Kršen naj bi bil 44. člen Ustave (sodelovanje pri upravljanju javnih zadev), ker pobudnik ni imel možnosti sodelovanja pri oblikovanju pravic svojih članov. Ureditev naj bi bila tudi v nasprotju z Mednarodno pogodbo - Charter MOK (za katero sicer sam pove, da ni bila ratificirana s strani naše države), zato naj bi bila podana tudi kršitev 153. člena Ustave (usklajenost pravnih aktov).
5. Pobudnik pripominja, da naj bi bil ZLPLS tudi nedorečen in pomanjkljiv, da vsebina ne ustreza naslovu, da gre pri ZLPLS po vsebini za drugo različico zakona o fundacijah, ki je bil kot Zakon o ustanovah že sprejet pred ZLPLS. V nadaljevanju pobude navaja, da ZLPLS predstavlja določbe zakona o fundacijah javne sfere, kar naj bi bilo v nasprotju z že sprejetim Zakonom o ustanovah. ZLPLS naj bi bil tudi v nasprotju z določbami Zakona o gospodarskih družbah, pri čemer omenja člen 18 ZLPLS, saj se statut delniške družbe "sprejema" in ne "pripravi", sprejmejo pa ga ustanovitelji. V ZLPLS tudi ni pojasnjeno, kako se bo formiral nadzorni svet in imenoval upravni odbor, kako naj bi se delila sredstva ter ali bodo člani Sveta fundacije v upravnem odboru delniške družbe. Meni tudi, da ni možno, da prijavo za registracijo vloži Loterija Slovenije; to naj bi bila dolžna storiti upravni odbor delniške družbe in nadzorni svet.
ZLPLS naj bi bil tudi v nasprotju z Zakonom o igrah na srečo, po katerem (31. člen) naj bi posamezna pravna oseba v delniški družbi, ki prireja igre na srečo, lahko pridobila največ 20% delnic, Vlada pa imenuje enega člana nadzornega odbora (člen 35). Po členih 126 in 127 Zakona o igrah na srečo se fondaciji konstituirata v šestih mesecih po sprejemu zakona, ki ureja fondacije, pri čemer pa pobudnik meni, da ni jasno, za kateri zakon gre.
6. V dopolnitvi pobude pobudnik pojasnjuje, da izpodbija celoten ZLPLS, ker meni, da gre za neskladje med tremi zakoni in sicer Zakonom o igrah na srečo, Zakonom o ustanovah in ZLPLS, s tem da pa je kršen 2. člen Ustave. Šlo naj bi za celo vrsto nejasnosti in pomanjkljivosti. Med drugim ni jasen status fundacij, ni uskladitve niti glede imena ("fondacija" in "fundacija"). Izpodbijani ZLPLS določa, da se ustanovita fondaciji kot pravni osebi javnega prava. Status fundacij zasebnega prava je opredeljen v Zakonu o ustanovah, nikjer pa naj ne bi bila predvidena ustanovitev fundacij javnega prava, ki je tako brez zakonske opredelitve.
7. Državni zbor odgovarja, da gre predvsem za vprašanje primernosti zakonske ureditve, kar ni predmet ustavnosodne presoje. Spremembe 1. in 10. člena ZLPLS je potrebno urediti po ustaljeni in veljavni proceduri v Državnem zboru tako, da pooblaščeni predlagatelj predloži zakonsko novelo. DZ poudarja, da: 1.) Ustava ne pozna niti pojma organiziranega športa niti nosilcev vrhunskega športa, teveč gre za varovanje pravic državljanov; 2.) Ustava med pooblaščenimi predlagatelji zakonov oziroma amandmajev ne navaja osrednje športne organizacije; 3.) so bile v obravnavanem primeru spoštovane vse v Sloveniji veljavne mednarodne pogodbe. Ker se navedbe pobudnika vsebinsko ne dotikajo ustavnih določb, temveč govorijo o športu in vrhunskemu športu na splošno, ni razvidna povezava med kršenjem oziroma omejevanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin (15. člen Ustave) z ZLPLS. Ni jasno, kako naj bi bil kršen 44. člen Ustave, ki opredeljuje pravico do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev, saj ZLPLS celo izrecno določa, da predstavniki športnikov sodelujejo v Svetu fondacije. Glede očitanega neskladja z mednarodno pogodbo - Charter MOK pobudnik celo sam navaja, da v Sloveniji ni bila ratificirana. Ker Ustava določa, da morajo biti zakoni v skladu z ratificiranimi mednarodnimi pogodbami in splošnimi načeli mednarodnega prava, navajanje kršitve 153. člena Ustave ni utemeljeno.V zvezi z navedbami pomanjkljivosti Državni zbor meni, da to ni predmet presoje ustavnosti in zakonitosti. Vprašanja, ki jih načenja pobudnik, rešuje poleg 8. člena tudi 17. člen ZLPLS, ki pravi, da se za poslovanje fundacij uporablja Zakon o ustanovah, ki je po svoji izrecni določbi uporabljiv tudi za fundacije.
Upoštevati pa je potrebno tudi 11. člen ZLPLS, ki govori o nalogah Sveta fundacije. Zavrača tudi očitke o neskladju z Zakonom o gospodarskih družbah. Člen 18 ZLPLS namreč rešuje vprašanje predlagateljstva oziroma priprave statuta, za to določa tudi rok. Državni zbor tudi opozarja, da gre pri ZLPLS za preoblikovanje določenega subjekta in ne za njegovo ustanovitev. Zakon je določene aktivnosti (tudi s časovno omejitvijo) podelil Loteriji Slovenije zato, da bi se lastninsko preoblikovanje čimprej končalo.
B.
8. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije (Uradni list RS, št. 47/97 - v nadaljevanju: ZLPLS-A) je v 1. členu spremenil drugi in tretji odstavek 10. člena ZLPLS. Z ZLPLS-A se je določena sestava Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji spremenila in sicer v korist pobudnika. Število članov Sveta te fundacije, ki jih imenuje Državni zbor, se je povečalo na 13. Od teh po novem 5 članov predlaga pobudnik. Preostale člane Sveta te fundacije po ZLPLS-A predlagajo: enega člana Planinska zveza Slovenije, enega člana Zveza za šport otrok in mladine, enega člana Slovenska univerzitetna študentska športna zveza , dva člana občine, dva člana Zveza društev učiteljev in profesorjev športne vzgoje Slovenije in enega člana Inštitut za šport. Med postopkom je zakonodajalec torej sam spremenil izpodbijano določbo tretjega odstavka 10. člena ZLPLS, ki tako ne velja več.
9. Glede na pobudnikove navedbe, da se njegova pobuda nanaša prvenstveno prav na določbo tretjega odstavka 10. člena ZLPLS, ki v izpodbijani vsebini ne velja več, spremenjena določba pa je v korist pobudniku, ga je Ustavno sodišče pozvalo, da pojasni, če še vztraja pri pobudi. Pobudnik ni odgovoril, pobude pa ves čas tudi ni razširil na ZLPLS-A.
10. Ker ni bila izpodbijana, Ustavno sodišče ni presojalo ustavnosti z ZLPLS-A spremenjene določbe tretjega odstavka 10. člena ZLPLS. Po 21. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) je Ustavno sodišče pristojno za presojo veljavnih predpisov. Če je bil zakon med postopkom usklajen z Ustavo oziroma je prenehal veljati, niso pa bile odpravljene posledice neustavnosti, lahko Ustavno sodišče ugotovi, da ni bil v skladu z Ustavo (47. člen ZUstS).
Fundacija za finaciranje športnih dejavnosti v času veljavnosti izpodbijane določbe še ni bila ustanovljena, zato tudi izpodbijana določba, ki je določala sestavo njenega Sveta, ves čas svoje veljavnosti ni postala operativna. Ustavno sodišče ne vidi, v čem naj bi bil še pobudnikov pravovarstveni interes za ustavnosodno presojo izpodbijane določbe, pobudnik pa sam tudi po zakonski spremembi ni pojasnil razlogov svojega vztrajanja pri pobudi glede te določbe. Zato je Ustavno sodišče v tem delu ustavilo postopek za preizkus pobude.
11. V preostalem delu je pobuda očitno neutemeljena. Očitno neutemeljene so navedbe, da je ZLPLS v primerjavi s prejšnjo zakonsko ureditvijo bistveno spremenil razmerje lastnikov sredstev Loterije Slovenije v škodo pobudnika, zaradi česar ta zahteva kapitalski delež najmanj 33%, kar naj se določi v 1. členu ZLPLS. Loterija Slovenije je bila ustanovljena kot Loterijski zavod Slovenije na podlagi Zakona o Loterijskem zavodu Slovenije (Uradni list SRS , št. 54/72); kasneje je poslovanje Loterije Slovenije urejal Zakon o igrah na srečo (Uradni list SRS, št. 32/80 in 29/86). Loterija Slovenije p.o. v družbeni lastnini se preoblikuje v delniško družbo z znanimi lastniki šele po ZLPLS. Lastninska struktura Loterije Slovenije tako ni mogla biti z ZLPLS spremenjena na škodo pobudnika, saj je šlo za družbeno lastnino, na kateri pa pobudnik očitno tudi na podlagi tega, da se je po prejšnjem Zakonu o igrah na srečo (člen 32) del prihodkov Loterije Slovenije razporedil tudi za financiranje socialno-humanitarnih in telesno-kulturnih dejavnosti, še ni pridobil tudi pravice do kapitalskega deleža Loterije Slovenije v kakršnikoli višini. Člen 1 ZLPLS tako očitno ni mogel poseči v pobudnikove pridobljene pravice, kot ta to smiselno zatrjuje. Pri določitvi subjektov - lastnikov in višine kapitalskih deležev Loterije Slovenije, ki jim pripadajo z ZLPLS, gre za vprašanje primernosti zakonske ureditve, kar spada v polje proste presoje zakonodajalca. Ustavno sodišče tudi v celoti pritrjuje Državnemu zboru, da so očitane kršitve členov 15., 44. in 153. Ustave ter zatrjevano neskladje z mednarodno pogodbo očitno neutemeljene. Kot to utemeljuje Državni zbor, pravice športnikov niso posebna ustavna kategorija, med poblaščenimi predlagatelji zakonov po Ustavi ni pobudnika, mednarodne pogodbe, na katero se ta sklicuje, pa Republika Slovenija ni ratificirala.
12. Kar zadeva zatrjevano nezakonitost ZLPLS in njegovo neskladnost z drugimi zakoni, Ustavno sodišče ni pristojno za oceno medsebojne skladnosti zakonov. Presoja le skladnost izpodbijanih zakonov oziroma njihovih izpodbijanih določb z Ustavo. S tem ko ZLPLS kot kasnejši in specialnejši predpis s področja lastninskega preoblikovanja delno drugače ureja nekatera vprašanja kot drugi starejši zakoni, na katere se pobudnik sklicuje, tudi ne gre za kršitev načela pravne države (člen 2 Ustave). Neprepričljiva utemeljitev pobude ob upoštevanju odgovora Državnega zbora tudi ne kaže na protiustavnost izpodbijanega ZLPLS zaradi pravnih praznin, kolikor to pobudnik smiselno zatrjuje.
13. Zato je Ustavno sodišče v delu glede katerega postopek za preizkus pobude ni bil ustavljen, pobudo kot očitno neutemeljeno zavrnilo.
C.
14. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 6., 21. ter drugega odstavka 26. člena in 47. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm ter sodnica in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, dr. Peter Jambrek, mag. Matevž Krivic, mag. Janez Snoj, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
dr. Lovro Šturm