U-I-173/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-173/98
Datum odločitve:
22. 6. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 175
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.173.98
Akt:
Odlok o prostorskih ureditvenih pogojih za za območje urejanja BS 6/2 Stare Črnuče, BS 6/3-1-2 Gmajna, BS 6/4-1-2-3-4 Gmajna, BS 6/5 Podboršt in BR 6/1 (Uradni list RS, št. 52/97)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za območje urejanja BS 6/2 Stare Črnuče, BS 6/3-1-2 Gmajna, BS 6/4-1,-2,-3,-4 Gmajna, BS 6/5 Podboršt in BR 6/1 (Uradni list RS, št. 52/97) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Sprejetje prostorsko ureditvenih pogojev za območje, za katero je bila s planskim aktom občine predvidena izdelava ZN, pomeni neskladnost s planskimi dokumenti, vendar pa je bila ta neskladnost pozneje odpravljena s spremembami planskega akta.
Zaradi te spremembe planskega akta in zaradi okoliščine, da območje urejanja s prostorsko ureditvenimi pogoji predstavlja dopolnilno gradnjo za zaokrožitev obstoječe gradbene strukture strnjenega naselja, izpodbijani odlok o prostorsko ureditvenih pogojih ni v neskladju z zakonom.
Odloku o prostorsko ureditvenih pogojih ni mogoče očitati neskladnosti z zakonom, če je na njegovi podlagi izdelana lokacijska dokumentacija v neskladju z odlokom in z izvršilnimi predpisi ministra. Lokacijska dokumentacija je v smislu 54. in 55. člena Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor strokovno tehnična podlaga za izdajanje lokacijskih dovoljenj in nima pravne narave predpisa, zato ne more biti predmet ustavnosodne presoje.
Geslo:
Urejanje prostora, sprememba planskega akta.
Urejanje prostora, dopolnilna gradnja.
Ustavno sodišče, nepristojnost za presojo lokacijske dokumentacije.
Ustavno sodišče, presoja postopka sprejemanja splošnega akta.
Pravna podlaga:
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 34. do 43., 54., 55. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Mateja Bertok in drugi, Ljubljana
Datum vloge:
28. 4. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US20238
Dokument v PDF obliki:
U-I-173-98.pdf
133 KB
Prenesite datoteko
U-I-173/98
22. 6. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Mateje Bertok in drugih iz Ljubljane, ki jih zastopa Dušan Golovrški, odvetnik v Ljubljani, na seji dne 22. junija 2000
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za območje urejanja BS 6/2 Stare Črnuče, BS 6/3-1-2 Gmajna, BS 6/4-1,-2,-3,-4 Gmajna, BS 6/5 Podboršt in BR 6/1 (Uradni list RS, št. 52/97) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudniki izpodbijajo Odlok o prostorskih ureditvenih pogojih za območje urejanja BS 6/2 Stare Črnuče, BS 6/3-1-2 Gmajna, BS 6/4-1,-2,-3,-4 Gmajna, BS 6/5 Podboršt in BR 6/1 (v nadaljevanju: Odlok), ki je po njihovih navedbah v nasprotju s 44. in z 72. členom Ustave, z 2. in s 3. členom Zakona o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju (Uradni list RS, št. 48/90 - v nadaljevanju: ZPUP), s 34. in 43. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju: ZUreP) ter s 25. in 43. členom Zakona o o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju: ZUN). Izpodbijani odlok je v 24. členu razveljavil med drugim tudi Odlok o sprejetju zazidalnega načrta za del ureditvenega območja BS 6/4 - Gmajna (Uradni list SRS, št. 29/87), kar naj bi bilo v nasprotju s 34. členom ZUreP in s 43. členom ZUN. V navedenih členih ZUreP in ZUN je določeno, da se način urejanja območij s prostorskimi izvedbenimi akti določa v dolgoročnih družbenih planih družbeno političnih skupnosti in da se spremembe in dopolnitve prostorskih izvedbenih aktov izvajajo po postopku, ki je predviden za njihov sprejem. Z dolgoročnim družbenim planom Mestne občine Ljubljana je določen način urejanja območij s prostorskimi izvedbenimi akti. Za območja, zajeta z izpodbijanim aktom, je z navedenim planskim dokumentom predvideno sprejetje zazidalnega načrta, ne pa prostorskih ureditvenih pogojev. Zato bi se po mnenju pobudnikov morebitne spremembe posegov po prejšnjem zazidalnem načrtu morale uveljaviti s spremembo zazidalnega načrta, ne pa s sprejetjem akta o prostorskih ureditvenih pogojih.
2. Pobudniki izpodbijajo tudi vsebinske rešitve v Odloku zlasti v delu, ki se nanaša na nove poselitvene predele območja z oznako BS 6/4-2, podoznaka 2C/2. To območje je bilo prvotno namenjeno enodružinskim hišam v nizu, ki so bile uvrščene v zelene gozdne in športnorekreacijske površine. Vsebinska rešitev v izpodbijanih prostorskih ureditvenih pogojih, na podlagi katerih je bila izdelana lokacijska dokumentacija (izdelovalec Ljubljanski urbanistični zavod), predvideva sicer v tekstualnem delu nizko pozidavo, v grafičnem delu tudi označeno z oznako 2 - območje za gradnjo enodružinskih hiš, vendar pa sama izvedbena lokacijska dokumentacija (ki jo je potrdil Oddelek za urbanizem in okolje Mestne uprave MOL) določa večetažne in večstanovanjske terasaste objekte. Predvidena gradnja naj bi zaradi tega ne bila usklajena niti s prejšnjim zazidalnim načrtom niti z izpodbijanim aktom.
Lokacijska dokumentacija predvideva prostostoječe objekte, ki izključujejo glavne zelene površine širšega območja, s čimer naj bi bila kršena temeljna načela prostorskih ureditvenih pogojev, kot jih določata 14. in 15. člen Navodila o vsebini posebnih strokovnih podlag in o vsebini prostorskih izvedbenih aktov (Uradni list SRS, št. 14/85 - v nadaljevanju: Navodila). Tudi predlagane rešitve večstanovanjskih objektov s 64 stanovanji naj bi kršile merila iz Navodila.
3. Pobudniki utemeljujejo svoj pravni interes s tem, da so lastniki parcel v k.o. Črnuče.
4. Mestni svet Mestne občine Ljubljana na pobudo ni odgovoril.
Mnenje o pobudi je dala Mestna uprava, ki navaja, da je bilo za del obravnavanega območja z dolgoročnim in srednjeročnim planskim aktom res predvideno sprejetje zazidalnih načrtov. Vendar pa je bilo zatrjevano neskladje med predpisanim načinom urejanja, ki ga je določal planski akt, in sprejetim prostorskim izvedbenim aktom odpravljeno s sprejetjem Odloka o spremembah in dopolnitvah dolgoročnega plana občin in Mesta Ljubljane za obdobje 1986 - 2000, za območje Mestne občine Ljubljana (Uradni list RS, št. 13/99). Navedene spremembe planskega akta, ki so bile sprejete v skladu z ZPUP, namreč določajo, da se za celotno obravnavano območje sprejemajo prostorski ureditveni pogoji. Do sprejetja izpodbijanega akta se je navedeno območje urejalo s starimi prostorskimi ureditvenimi pogoji in z več zazidalnimi načrti za posamezna manjša območja. Stari prostorski ureditveni pogoji so bili zaradi nedodelanosti in zastarelosti težko uporabni, zazidalni načrti pa v pretežni meri že realizirani. Zato so se v Mestni upravi odločili, da se za celotno funkcionalno območje sprejme enoten prostorski izvedbeni akt. V ta akt je bilo kot funkcionalni del naselja Črnuče vključeno tudi območje BS 6/4-2, za katero je bil prej sprejet zazidalni načrt. Prejšnji zazidalni načrt za del ureditvenega območja BS 6/4 Gmajna, ki je urejal območje BS 6/4-2, 6/4-3 in 6/4-4, je bil realiziran le v območju BS 6/4-4. Območje BS 6/4-3 je zaradi spremenjenega odnosa do ohranjanja gozda po izpodbijanem aktu namenjeno zelenim površinam za potrebe rekreacije v naravi, tako da gradnja stanovanj na tem območju ni več dopustna. V odgovoru je še posebej poudarjeno, da območja urejanja BS 6/4-2 (na katera pobudniki posebej opozarjajo) predstavljajo dopolnilno gradnjo strnjenega zazidalnega naselja Črnuče - Gmajna, tako da se dopolnilna gradnja v območju BS 6/4-2 obravnava kot zaokrožitev obstoječe gradbene strukture.
B.
5. Pobudniki izpodbijanemu aktu ne očitajo konkretnega neskladja z Ustavo in zakoni, temveč napadajo predvsem obliko akta.
Obravnavana območja naj bi se namreč urejala z zazidalnim načrtom (oziroma s spremembo veljavnega zazidalnega načrta) in ne s prostorskimi ureditvenimi pogoji. Pobudniki tudi ne napadajo postopka, po katerem je bil sprejet izpodbijani akt. Mestna uprava navaja, da je bil postopek sprejemanja izpodbijanega akta izveden v skladu z določbami 34. do 43. člena ZUN (javna razgrnitev, javna obravnava, obveščanje občanov, odločanje na svetu, objava in podobno).
6. Po drugem odstavku 34. člena ZUreP se z dolgoročnim planom občine predvidijo tudi usmeritve glede načina urejanja posameznih območij s prostorskimi izvedbenimi akti. V skladu z navedenim načelom je Dolgoročni plan občin in mesta Ljubljana za obdobje 1986 do 2000 za območje Mestne občine Ljubljana (Uradni list SRS, št. 11/86 in nasl.) za obravnavana območja predvidel izdelavo zazidalnega načrta. To, da je bil za obravnavana območja sprejet izpodbijani akt, ki ima status prostorskih ureditvenih pogojev in ne zazidalnega načrta, je ob sprejetju akta dejansko pomenilo neskladnost z navedenim planskim dokumentom. Ta neskladnost je bila v začetku leta 1999 odpravljena, saj je s spremembo navedenega planskega dokumenta za celotno obravnavano območje predvidena izdelava prostorskih ureditvenih pogojev. Navedena neskladnost ob sprejetju izpodbijanega akta pa ni mogla povzročiti posega v pravice ali pravne interese pobudnikov, saj je šlo le za razliko v izbiri vrste akta, pobudniki pa izpodbijanemu aktu tudi ne očitajo konkretnih nezakonitosti oziroma nepravilnosti. Zato ugotovljene pomanjkljivosti izpodbijanega akta, ki se nanašajo na naziv oziroma vrsto akta, nimajo takšne teže, da bi terjale odpravo ali razveljavitev akta. Sicer pa so v mnenju Mestne uprave sprejemljivo pojasnjeni razlogi, zakaj je prišlo do izpodbijanega akta; z njim je bilo namreč celovito obdelano območje, za katero so prej veljali parcialni akti (deloma zastareli in deloma že realizirani), v njem je dan poseben poudarek ohranjanju gozda in zelenih površin za rekreacijo, območje urejanja BS 6/4-2 (na katerega pobudniki posebej opozarjajo), pa predstavlja dopolnilno gradnjo za zaokrožitev obstoječe gradbene strukture strnjenega naselja Črnuče - Gmajna.
7. Pobudniki izpodbijajo tudi zakonitost vsebinskih rešitev v Odloku, vendar je iz utemeljitve pobude jasno razvidno, da ne napadajo neposredno izpodbijanih prostorskih ureditvenih pogojev, temveč njihovo operacionalizacijo z lokacijsko dokumentacijo. Tako navajajo, da sami prostorski ureditveni pogoji tako v tekstualnem kot grafičnem delu dejansko predvidevajo nizke gradnje oziroma območje enodružinskih hiš, vendar pa lokacijska dokumentacija predvideva drugačne rešitve (večetažne, večstanovanjske terasaste objekte). Tudi zatrjevane kršitve 14. in 15. člena Navodila naj bi se po navedbah pobudnikov ne nanašale neposredno na izpodbijani akt, temveč na njegovo operacionalizacijo z lokacijsko dokumentacijo. Iz navedenega sledi, da so omenjeni očitki namenjeni predvsem lokacijski dokumentaciji in ne izpodbijanemu aktu, saj v 16. členu Odloka, ki se nanaša na območje urejanja BS 6/4-2 Gmajna in tudi na posebej omenjeno morfološko enoto 2C/2, niso predvidene takšne rešitve, kot jih prikazujejo pobudniki.
Lokacijska dokumentacija je v smislu 54. in 55. člena ZUN strokovno-tehnična podlaga (izhajajoča iz elementov prostorskih ureditvenih pogojev) za izdajanje lokacijskih dovoljenj in nima pravne narave predpisa, zato ne more biti predmet ustavnosodne presoje. Morebitne kršitve pri operacionalizaciji izpodbijanih prostorskih izvedbenih pogojev z lokacijsko dokumentacijo pa je mogoče izpodbijati v postopku izdaje lokacijskega dovoljenja.
8. S 14. in 15. členom Navodila je določena splošna usmeritev za pripravo prostorskih ureditvenih pogojev, ki morajo določati posege v prostor tako, da se izboljšujejo pogoji bivanja in dela, da se izboljšuje raven oskrbe območja z manjkajočimi dopolnilnimi dejavnostmi, da se v čim večji meri ohranjajo in razvijajo naravna in kulturna dediščina ter ostale naravne vrednote in značilnosti okolja, da so upoštevane ekološke značilnosti prostora, da se upošteva koncept stare tlorisne zasnove naselja, da se novogradnje prilagajajo gabaritom obstoječih sosednjih objektov, da se ohranja in vzpostavlja značaj površinskih voda, da se ohranja iz zagotavlja naravni relief, da se ohranja obseg in členjenost visoke vegetacije in podobno. Nespoštovanje navedenih pravil očitajo pobudniki predvsem lokacijski dokumentaciji, pri tem pa Ustavno sodišče ugotavlja, da so navedena pravila iz Navodila primerno upoštevana v ustreznih določbah izpodbijanega akta. Tako so v 9. členu določena merila in pogoji za komunalno in energetsko urejanje ter telekomunikacije (kanalizacija, vodovod, elektrika, plin, PTT, javna razsvetljava), v 10. členu so določena merila in pogoji za varovanje okolja (varstvo zraka, varstvo pred hrupom, varstvo podtalnice, odstranjevanje odpadkov, varstvo pred požarom in varstvo vode), v 11. členu pa je urejeno področje varstva naravne in kulturne dediščine.
9. Glede na navedeno pobuda ni utemeljena, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
10. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam- Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen