U-I-243/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-243/98
Datum odločitve:
21. 9. 2000
Objavljeno:
OdlUS IX, 221
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2000:U.I.243.98
Akt:
Odlok o prostorskih ureditvenih prostorih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 14/90), 85. čl.

Odlok o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98), 4. čl.
Izrek:
Postopek za preizkus pobude Roberta Kmetiča ter Franceta, Janeza in Petra Schwaigerja za oceno ustavnosti in zakonitosti 85. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 14/90) se ustavi.

Postopek za preizkus pobude Petra Schwaigerja za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 85. člen Odloka iz prve točke izreka, se ustavi.

Pobuda Boruta Grabrijana za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 85. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 14/90) in 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 85. člen Odloka iz prve točke izreka, se zavrže.

Pobuda Boruta Grabrijana za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 12. člen Odloka iz prve točke izreka, se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ustavi postopek za preizkus pobude, kadar pobudnik na poziv Ustavnega sodišča ne odgovori, čeprav je opozorjen na posledice.
Za izkazovanje pravnega interesa ne zadostuje splošna pravica do upravljanja javnih zadev, niti ekonomski ali drug tovrstni interes igralca rokometa.
Prostorski izvedbeni akt ni v neskladju s 153. členom Ustave, ker iz planskih aktov ne izhaja, da je območje, ki ga ureja, namenjeno le bivanju in počitku.
Ker je prostorski izvedbeni akt le določneje opredelil spremljajoče dejavnosti na območju urejanja ni v neskladju z 2. členom Ustave.
Prostorski izvedbeni akt ni brez kriterijev o dopustnosti hrupa, ker te določa Uredba o hrupu v naravnem in življenjskem okolju (Uradni list RS, št. 45/95 in 66/96).
Vsaka nova gradnja lahko pomeni poslabšanje bivalnih razmer, vendar to samo po sebi še ne predstavlja kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja po 72. členu Ustave.
Geslo:
Pravica do zdravega življenjskega okolja.
Pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Ustavno sodišče, nepristojnost za presojo skladnosti dveh istovrstnih predpisov lokalne skupnosti.
Ustavno sodišče, ustavitev postopka zaradi umika pobude.
Načelo usklajenosti pravnih aktov.
Urejanje prostora, prostorski ureditveni pogoji.
Načela pravne države.
Varstvo okolja, varstvo pred hrupom.
Ekonomski interes.
Pravna podlaga:
Ustava, 2., 72., 153. čl.
Zakon o urejanju prostora (ZUreP), 6., 46., 50. čl.
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 5., 14., 25. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 21., 25., 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoje zadeve št. U-I-423/99 z dne 4. 2. 1999 - OdlUS VIII,25, št. U-I-165/99 z dne 25. 11. 1999 - OdlUS VIII,269, št. U-I- 315/97 z dne 16. 3. 2000, Uradni list RS, št. 31/2000 in št. U- I-24/96 z dne 9. 12. 1999 - OdlUS VIII,279.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Borut Grabrijan Črnomelj in drugi
Datum vloge:
23. 6. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US20358
Dokument v PDF obliki:
U-I-243-98.pdf
145 KB
Prenesite datoteko
U-I-243/98-25
21. 9. 2000
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Boruta Grabrijana in drugih iz Črnomlja na seji dne 21. septembra 2000
s k l e n i l o:
1. Postopek za preizkus pobude Roberta Kmetiča ter Franceta, Janeza in Petra Schwaigerja za oceno ustavnosti in zakonitosti 85. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 14/90) se ustavi.
2. Postopek za preizkus pobude Petra Schwaigerja za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 85. člen Odloka iz prve točke izreka, se ustavi.
3. Pobuda Boruta Grabrijana za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 85. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 14/90) in 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 85. člen Odloka iz prve točke izreka, se zavrže.
4. Pobuda Boruta Grabrijana za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (Uradni list RS, št. 57/98) v delu, ki dopolnjuje 12. člen Odloka iz prve točke izreka, se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Vsi v izreku navedeni pobudniki izpodbijajo 85. člen Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (v nadaljevanju: Odlok 90), po katerem je dopustna gradnja prizidka k osnovni šoli v Črnomlju. Na zemljišču, na katerem je bilo doslej rokometno igrišče, naj bi se na podlagi izpodbijane določbe Odloka 90 gradila telovadnica osnovne šole v neskladju s planskimi akti Občine Črnomelj. Dolgoročni plan naj bi v poglavju, ki ureja izobraževanje, predvideval le dozidavo šole v Črnomlju, v poglavju o telesni kulturi pa izgradnjo telovadnice v Semiču. Občina naj bi ne sprejela sprememb srednjeročnega plana, ki bi dovoljevale izgradnjo telovadnice, zato je izpodbijana določba Odloka 90 v neskladju s 6. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 18/84 in 15/89 - v nadaljevanju: ZUreP), s 5. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju: ZUN) in z 72. členom Ustave, ki zagotavlja pravico do zdravega življenjskega okolja. Po navedbah pobudnikov predstavlja telovadnica, pomemben infrastrukturni objekt, ki se po planskih aktih ureja z lokacijskim načrtom. Novo rokometno igrišče, ki je predvideno ob telovadnici, naj bi ne ustrezalo normativom rokometnega igrišča, ker ne bo imelo tribune, zato je izpodbijana določba v neskladju z drugim odstavkom 3. člena Zakona o stavbnih zemljiščih (Uradni list RS, št. 44/97 - v nadaljevanju: ZSZ), saj spreminja javno infrastrukturo oziroma javno dobro, kot je to rokometno igrišče. Občina naj bi kasneje spremenila 85. člen Odloka 90 zato, ker telovadnica, ki se že gradi, sploh ni bila predvidena z izpodbijano določbo. Pobudnika Peter in Janez Schwaiger navajata, da sta lastnika zemljišča, ki meji na bodočo telovadnico. Drugi pobudniki naj bi imeli pravni interes kot občani Črnomlja na podlagi pravice do upravljanja javnih zadev.
2. Pobudnika Peter Schwaiger in Borut Grabrijan izpodbijata tudi 4. člen Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o prostorskih ureditvenih pogojih za ureditveno območje Črnomlja in naselij Vojna vas, Svibnik, Kočevje, Kanižarica in Blatnik (v nadaljevanju: Odlok 98) v delu, ki dopolnjuje 85. člen Odloka 90 tako, da dopušča gradnjo večnamenske športne dvorane.
Izpodbijana določba naj bi bila v neskladju s 155. členom Ustave, ker se je ob njeni uveljavitvi telovadnica že gradila.
Nadalje naj bi bila v neskladju s 153. in s 154. členom Ustave, vendar pobudnika zato ne navajata posebnega razloga. Posebnega razloga ne navajata niti ob zatrjevanju neskladnosti z določbami 3., 5., 6., 29., 31., 34., 35., 39., 40., 41., 43., 46., 47. in 50. člena ZUreP in z določbami 2., 5., 8., 9., 18., 23., 25., 26., 28., 39. in 44. ZUN. V dolgoročnem planu naj bi ne bila predvidena izgradnja telovadnice, saj je telovadnica načrtovana le v Semiču. Izpodbijana določba naj bi bila v neskladju tudi s 85. členom Odloka 90, ker se telovadnica gradi v nasprotju z merili in pogoji oblikovanja, ki so v njem določeni. Pobudnika dodajata, da telovadnico imenujejo prizidek k osnovni šoli, čeprav se nahaja nasproti osnovne šole in je s šolo povezana le s podhodom.
3. Borut Grabrijan navaja, da ima pravni interes tudi zato, ker je prizadet v zadovoljevanju osnovnih socialnih potreb in mu je kršena pravica do svobodnega gibanja, saj je moral odigrati rokometno tekmo v drugi občini. Pravni interes naj bi mu zagotavljala tudi Zakon o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 32/93, 44/95 - odl. US in 1/96 - v nadaljevanju: ZVO) in Zakon o ohranjanju narave (Uradni list RS, št. 56/99 - v nadaljevanju: ZON), po katerih naj bi imel vsakdo pravico sodelovati pri upravljanju javnih zadev, ki se nanašajo na varstvo okolja.
Občina naj bi po njegovih navedbah kršila postopek priprave in sprejemanja Odloka 98 s tem, ko občani niso bili pravočasno obveščeni o javni obravnavi, ker so prejeli lokalni časopis le šest dni pred obravnavo, osnutek sprememb pa ni bil objavljen v uradnem glasilu. Občani naj bi dali na osnutek številne pripombe, ki niso bile upoštevane. Po njegovih navedbah je bilo rokometno igrišče zgrajeno tudi s prostovoljnim delom občanov, zemljišče na katerem stoji, pa sodi v spomeniško varstveno območje.
4. Borut Grabrijan izpodbija tudi 4. člen Odloka 98 v delu, ki dopolnjuje 12. člen Odloka 90, ker se na njegovi podlagi v soseščini, kjer biva, gradi poslovno-stanovanjski objekt.
Izpodbijana določba naj bi dopuščala opravljanje gospodarskih in drugih dejavnosti na območju, ki je namenjeno le bivanju in počitku. Spremembe namembnosti objektov naj bi bile dopustne skoraj brez kriterijev, zato je izpodbijana določba v neskladju s 72. členom Ustave in s 3. in 4. členom Uredbe o hrupu v naravnem in življenjskem okolju (v nadaljevanju: Uredba o hrupu). Dolgoročni razvoj poselitve in dejavnosti v prostoru v dolgoročnem planu Občine ne dopušča opravljanja gospodarskih dejavnosti na območju, ki je namenjeno bivanju, zato je določba v neskladju s 153. členom Ustave. Pobudnik navaja tudi neskladnost izpodbijanega dela Odloka 98 z določbami 3., 5., 31., 34., 35., 39., 40., 41., 43., 46. in 50. člena ZUreP, vendar zato ne navaja posebnega razloga. Ker dovoljuje gradnjo in uporabo poslovnih prostorov, naj bi bila izpodbijana določba Odloka 98 v neskladju tudi z Odlokom o gradnji in uporabi poslovnih prostorov (Skupščinski dolenjski list, št. 16/86).
Pobudnik navaja, da bi morala Občina območjem najprej opredeliti osnovni namen. Samo če je za enakomeren razvoj posameznega območja potrebno, naj bi bile dovoljene dodatne dejavnosti, namenjene temu območju, zato je izpodbijana določba v neskladju z 2. členom Ustave.
5. Občina v odgovoru navaja, da po Zakonu o planiranju in urejanju prostora v prehodnem obdobju (Uradni list RS, št. 48/90 - v nadaljevanju: ZPUP) velja le prostorski plan s kartografskimi prilogami in ne plan izobraževanja in telesne kulture. Dolgoročni plan naj bi na območju osnovne šole ne predvideval izdelave prostorskega izvedbenega načrta, zato so posegi v prostor dovoljeni v skladu s prostorskimi ureditvenimi pogoji. Zazidalni načrt naj bi bil po dolgoročnem planu potreben za objekte športno-rekreativne dejavnosti, telovadnica osnovne šole pa je objekt, namenjen predvsem športni vzgoji. Prostorski plan in prostorski ureditveni pogoji so bili pripravljeni sočasno, zato naj bi bili medsebojno usklajeni. Po planskih aktih naj bi bilo zemljišče, na katerem je predvidena telovadnica, opredeljeno kot stavbno zemljišče, zato Odlok 90 in Odlok 98 nista v neskladju s 5. členom ZUN in s 6. členom ZUreP. V času izdaje lokacijskega načrta za gradnjo telovadnice je veljal Odlok 90, ki je v 18. členu določal skupna merila urejanja za območja družbenih dejavnosti, kamor sodi obravnavano območje Cd7/9 - Ulica Otona Župančiča. Po skupnih merilih naj bi bila na teh območjih dopustna gradnja, dozidava in nadzidava objektov. Po posebnih merilih in pogojih iz 85. člena Odloka 90 je dopustna gradnja prizidka osnovne šole. Občina navaja, da je gradnja telovadnice na zemljišču parc. št. 82/1, k.o. Črnomelj, dovoljena, ker se skupna in posebna merila med seboj ne izključujejo. Kljub temu naj bi pri nekaterih občinskih svetnikih obstajal dvom o dopustnosti gradnje, zato so ob dopolnitvah Odloka 98 dopolnili 85. člen tako, da nedvoumno določa dopustnost posega. Osnutek Odloka 98 naj bi bil javno razgrnjen, sklep o javni razgrnitvi objavljen v Uradnem listu RS, št. 27/98, izobešen na oglasni deski ter objavljen v lokalnem časopisju. Na javni obravnavi naj bi ne bilo pripomb na postopek, bile pa so pripombe na vsebino osnutka Odloka 98. O pripombah je odločal Občinski svet in potrdil osnutek Odloka 98 ter zavrnil idejni projekt prizidka šole s telovadnico zaradi utesnjenosti prizidka. Odlok 98 naj bi urejal le manjše spremembe in dopolnitve na območjih, ki so po planskih aktih zazidljiva, zato Občina ni spreminjala planskih aktov. Tudi po 25. členu ZUN naj bi se območja, za katera ni predvidena izdelava prostorskih izvedbenih načrtov, ter območja, za katera je predvidena izdelava prostorskih izvedbenih načrtov, če ti ne bi bili sprejeti v tekočem planskem obdobju, urejala s prostorskimi ureditvenimi pogoji. Občina dodaja, da rokometno igrišče ni urejeno le začasno, za čas gradnje telovadnice.
Zunanja ureditev telovadnice predvideva gradnjo novega rokometnega igrišča, ki naj bi ustrezalo normativom. Občinski svet naj bi že sprejel sklep o nakupu zemljišč za gradnjo tribune, po pogojnem soglasju Zavoda za varstvo naravne in kulturne dediščine pa so na zemljišču potrebna arheološka izkopavanja, zato čas izgradnje tribune še ni znan.
6. Glede 4. člena Odloka 98 v delu, ki dopolnjuje 12. člen Odloka 90, Občina navaja, da območje po namembnosti ostaja pretežno stanovanjsko, zato morajo pogoji za gradnjo in obratovanje objektov ustrezati namembnosti območja in s tem povezane občutljivosti na hrup po Uredbi o hrupu. Obravnavano območje sodi v III. območje varovanja pred hrupom. Ob izpolnjevanju pogojev glede dopustnih vplivov na okolje ter lokacijskih pogojev naj bi bila dopustna dopolnilna gradnja in opravljanje posameznih dejavnosti, enako kot je to že bilo po 12. členu Odloka 90 in zato ni bila potrebna sprememba planskih aktov. Občina naj bi z dopolnitvijo 12. člena le natančneje določila spremljajoče dejavnosti za potrebe odločanja v upravnih postopkih. Zaradi težav z nočnimi lokali naj bi omejila možnost njihove gradnje in obratovanja. Občina dodaja, da izpodbijana določba tudi ni v neskladju z 72. členom Ustave.
B. - I.
7. Pobudnik Peter Schwaiger je Ustavno sodišče obvestil, da je bila v obravnavani zadevi sklenjena poravnava in da umika svojo pobudo. Ustavno sodišče je zato ostale pobudnike pozvalo, naj pojasnijo, ali še vztrajajo pri vloženi pobudi. Na poziv Ustavnega sodišča je odgovoril le Borut Grabrijan, ki v celoti vztraja na vloženi pobudi. Ker drugi pobudniki na poziv Ustavnega sodišča niso odgovorili, čeprav so bili opozorjeni na posledice, je Ustavno sodišče ustavilo postopek za preizkus pobud v izreku navedenih pobudnikov za oceno ustavnosti in zakonitosti določb predpisov, ki urejajo gradnjo telovadnice.
8. Po drugem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) je pravni interes za vložitev pobude podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Pravni interes mora biti po ustaljeni praksi Ustavnega sodišča neposreden in konkreten. Splošen in abstrakten pravni interes, ki bi ga lahko imel kdorkoli, ne zadošča. Ne zadošča splošna pravica do upravljanja javnih zadev, kot to navaja pobudnik Borut Grabrijan. Pobudnik mora izkazati, da predpis neposredno posega v njegove lastne pravice, pravne interese oziroma pravni položaj in da bi ugoditev njegovemu predlogu privedla do spremembe njegovega pravnega položaja.
Ekonomski ali drug tovrstni interes ne zadostuje za izpolnjevanje procesne predpostavke iz 24. člena ZUstS (tako Ustavno sodišče že v sklepih št. U-I-423/99 z dne 4. 2. 1999 - OdlUS VIII, 25 in št. U-I-165/99 z dne 25. 11. 1999 - OdlUS VIII, 269). Borut Grabrijan kot igralec rokometa zato nima pravnega interesa za izpodbijanje določb, ki se nanašajo na pozidavo starega in gradnjo novega rokometnega igrišča, in je zato Ustavno sodišče njegovo pobudo v tem delu zavrglo.
9. Pač pa Borut Grabrijan živi na stanovanjskem območju, ki ga ureja 4. člen Odloka 98 v delu, ki je dopolnil 12. člen Odloka 90 in izkazuje pravni interes za oceno ustavnosti in zakonitosti te določbe.
B. - II.
10. Pobudnik očita, da dolgoročni plan ne dopušča razvoja dejavnosti na območju, ki naj bi bilo namenjeno le bivanju in počitku, zato je izpodbijana določba v nasprotju s 153. členom Ustave, po kateri morajo biti pravni akti usklajeni.
11. Planski akti Občine Črnomelj določajo obravnavano območje Šolske ulice kot območje stavbnih zemljišč, ki je namenjeno poselitvi, oziroma kot območje pretežno stanovanjske gradnje, za katerega ni predvidena izdelava prostorskega izvedbenega načrta. Po prvem odstavku 5. člena ZUN se graditev in širitev naselij, ki trajno spreminja namensko rabo prostora, načrtuje na stavbnih zemljiščih, ki se določijo s srednjeročnim planom, ki jih za te namene opredeljuje dolgoročni plan. ZUN v 8. členu določa, da je treba z urbanističnim načrtovanjem naselij in drugih posegov v prostor zagotoviti racionalno rabo zemljišč, objektov in naprav ter tako razporeditev in usklajenost s planom predvidenih dejavnosti v prostoru, da je omogočen skladen gospodarski in socialni razvoj. Pri tem je treba po prvem odstavku 14. člena ZUN na območjih, ki so pretežno namenjena bivanju, upoštevati raznoličnost bivalnih potreb. Prebivalcem je treba zagotoviti čim bolj enakovredne življenjske pogoje glede na zmogljivost in razmestitev proizvodnih, oskrbnih, storitvenih in drugih dejavnosti, zelenih in drugih površin v naselju ter glede na organizacijo prometa. Navedeno pomeni, da iz planskih aktov ne izhaja, da je obravnavano območje namenjeno izključno bivanju in počitku. Na podlagi planskih aktov Občine so bili izdelani prostorski ureditveni pogoji za obravnavano območje v skladu z načeli urbanističnega načrtovanja, kot jih določa ZUN.
Izpodbijana določba Odloka 98 torej ni v nasprotju s planskimi akti in zato ne more biti v neskladju s tretjim odstavkom 153. člena Ustave.
12. Pobudnik očita tudi neskladnost izpodbijane določbe Odloka 98 z več določbami ZUreP, vendar zato ne navaja posebnega razloga. Ustavno sodišče zato tudi samo ni ugotovilo neskladnosti z določbami ZUreP, ki jih navaja pobudnik.
13. Z izpodbijano določbo Odloka 98 je Občina dopolnila 12. člen Odloka 90, ki je v območjih namenjenih za stanovanja in mestne dejavnosti, dopuščal med drugim dopolnilne in nadomestne gradnje ter gradnje in ureditve objektov za spremljajoče dejavnosti. Po izpodbijani določbi Odloka 98 so v območjih, namenjenih za stanovanja, dopustne gradnje, dozidave in spremembe namembnosti obstoječih objektov za trgovino, gostinstvo, storitve, servise in poslovne dejavnosti pod pogojem, da nimajo škodljivih vplivov na bivalne pogoje. V območjih, namenjenih za stanovanja, niso dopustni gostinski lokali s podaljšanim obratovalnim časom.
14. Z izpodbijano določbo je Občina le določneje opredelila spremljajoče dejavnosti, ki so bile na obravnavanem območju dovoljene že po Odloku 90. Izpodbijana določba zato ni v neskladju z 2. členom Ustave, po katerem je Slovenija pravna država. Očitno neutemeljeno je stališče pobudnika, po katerem bi Občina lahko dovolila spremljajoče dejavnosti le, če se na posameznem območju za to pokaže potreba.
15. Uredba o hrupu v 3. členu določa pomen posameznih pojmov, v 4. členu pa razvršča posamezna območja glede na občutljivost na hrup. Obravnavano območje tako sodi v mešano območje (trgovsko- poslovno-stanovanjsko območje), za katerega je določena III. stopnja varstva pred hrupom. Določba 5. člena citirane Uredbe določa mejne dnevne in nočne ravni hrupa za posamezna območja, zato je trditev pobudnika, da je dovoljena sprememba namembnosti objektov brez kriterijev in v nasprotju z 3. in 4. členom Uredbe o hrupu, neutemeljena.
16. Ustavno sodišče je že v odločbi št. U-I-315/97 z dne 16. 3. 2000 (Uradni list RS, št. 31/2000) sprejelo stališče, da lahko vsaka nova gradnja pomeni poslabšanje bivalnih razmer, vendar to samo po sebi še ne predstavlja kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja po 72. členu Ustave. Prav tako pa je Ustavno sodišče v sklepu št. U-I-24/96 z dne 9. 12. 1999 (OdlUS, 279) sprejelo stališče, da se pravica do zdravega okolja varuje s standardi, ki veljajo za gradnjo objektov, in s standardi oziroma normami, ki zagotavljajo, da ne pride do takšnih vplivov na okolje, ki bi bili tako prekomerni, da bi ogrožali zdravje ljudi. Ljudje, ki živijo v določeni krajevno povezani skupnosti, morajo nujno trpeti tudi nekatere neprijetnosti, ki so neogibno potrebne zaradi življenja v taki skupnosti. Do škodljivih posegov v okolje bi lahko prišlo le v primeru, če bi šlo pri omenjenih vplivih za čezmerne obremenitve okolja, ki bi presegale predpisane mejne vrednosti ali okvire dovoljenih posegov v okolje, česar pa pobudnik ne zatrjuje.
17. Po 21. členu ZUstS Ustavno sodišče ni pristojno za ugotavljanje skladnosti izpodbijane določbe z Odlokom o gradnji in uporabi poslovnih prostorov, ker gre za presojo skladnosti dveh istovrstnih predpisov lokalne skupnosti.
18. Ustavno sodišče je iz navedenih razlogov pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijane določbe Odloka 98 zavrnilo kot očitno neutemeljeno.
C.
19. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena in drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, dr. Miroslava Geč-Korošec, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k :
Franc Testen