U-I-274/01
Natisni
Opravilna št.:
U-I-274/01
Datum odločitve:
24. 1. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 10
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.274.01
Akt:
Zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvija (Uradni list RS, št. 60/99) (ZSRR)

Sklep Vlade o ustanovitvi Holdinga slovenskih elektrarn z dne 26. 7. 2001
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja (Uradni list RS, št. 60/99) ter za oceno ustavnosti in zakonitosti Sklepa Vlade o ustanovitvi Holdinga slovenskih elektrarn z dne 26. 7. 2001 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je pobudo zavrglo, ker pobudnik ni izkazal pravnega interesa za presojo izpodbijanega predpisa.
Geslo:
Pravni interes (procesna predpostavka ustavnosodnega postopka).
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. U-I-198/99 z dne 13. 4. 2000 - OdlUS IX,88 in št. U-I-423/98 z dne 4. 2. 1999 - OdlUS VIII,24.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Tina Vesenjak, Maribor
Datum vloge:
19. 12. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21180
Dokument v PDF obliki:
U-I-274-01.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
U-I-274/01
24. 1. 2002
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Tine Vesenjak iz Maribora na seji dne 24. januarja 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja (Uradni list RS, št. 60/99) ter za oceno ustavnosti in zakonitosti Sklepa Vlade o ustanovitvi Holdinga slovenskih elektrarn z dne 26. 7. 2001 se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnica izpodbija Sklep Vlade o ustanovitvi Holdinga slovenskih elektrarn (v nadaljevanju Sklep), s katerim je ta določila, da je sedež Holdinga v Ljubljani. Meni, da ima Sklep značaj splošnega akta in bi moral biti v skladu s 154. členom Ustave objavljen v Uradnem listu. Navaja, da izpodbijani sklep posledično omogoča zaposlitev večjemu številu ljudi v Ljubljani, prinaša prihodek Mestni občini Ljubljana in omogoča večji zaslužek gospodarskim družbam v tem v okolju, medtem ko so drugi deli države za navedeni prihodek prikrajšani. Zato bi Vlada za odločitev, kje bo sedež Holdinga, morala imeti tehtne razloge, ki bi upravičevali njeno izbiro. Pri svojih odločitvah bi morala upoštevati strokovne potenciale, stanje brezposelnosti in vse ostale lastnosti regij. Po mnenju pobudnice bi se Vlada morala odločiti za Maribor, saj je tu največ hidroelektrarn v Sloveniji, najvišja brezposelnost in veliko kadrovskega potenciala. Vlada naj bi vedno odločala v korist Ljubljane, s čimer naj bi kršila načelo skladnega regionalnega razvoja, načelo demokratične države in 3. člen Ustave, ki določa, da je Slovenija država vseh svojih državljank in državljanov. Zatrjuje tudi kršitev 14. in 66. člena Ustave. Pobudnica meni, da Zakon zaradi svoje ohlapnosti dopušča Vladi sprejemanje sklepov, ki državo centralizirajo, in zato ni v skladu z načeli pravne države. Pravni interes pobudnica utemeljuje z navedbo, da končuje študij energetike na Univerzi v Mariboru in v bližnji prihodnosti upravičeno pričakuje službo v enem od mariborskih podjetij, ki se ukvarjajo s pridobivanjem električne energije. Z izpodbijanim sklepom Vlade, s katerim je sedež Holdinga postavljen v Ljubljano, naj bi bila njena možnost, da najde zaposlitev, zelo zmanjšana. Če bi bil Holding v Mariboru, bi kot inženir elektrotehnike morda prav v njegovem okviru našla zaposlitev. Poleg tega naj bi se zaradi izpodbijanega sklepa v regiji, kjer živi, zniževal življenjski standard ter večali brezposelnost in revščina.
2. V skladu z drugim odstavkom 162. člena Ustave lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem, če izkaže svoj pravni interes. Drugi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) določa, da je pravni interes za vložitev pobude podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni praksi Ustavnega sodišča (tako npr. v sklepih št. U-I-198/99 z dne 13. 4. 2000, OdlUS IX, 88 in št. U-I-423/98 z dne 4. 2. 1999, OdlUS VIII, 25) mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do spremembe njegovega pravnega položaja.
3. Pobudnica ni izkazala, s čim naj bi izpodbijani sklep in Zakon neposredno posegala v njene pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Splošen in abstrakten interes za ustreznejšo ureditev določenega vprašanja za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti ne zadošča. Z navedbami, da bi se želela po končanem študiju zaposliti v Holdingu, prav tako ne izkazuje pravnega interesa, kot to zahteva 24. člen ZUstS. Zato je bilo treba pobudo zavreči. Ker je Ustavno sodišče pobudo zavrglo, se ni spuščalo v presojo pravne narave Sklepa in ni odločalo o predlogu za začasno zadržanje.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS in prve alinee 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam-Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Franc Testen in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno.
Namestnik predsednice
dr. Janez Čebulj