Up-31/99
Natisni
Opravilna št.:
Up-31/99
Datum odločitve:
10. 7. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.31.99
Akt:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 149/98 z dne 16. 12. 1998 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 365/95 z dne 22. 10. 1997
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 149/98 z dne 16. 12. 1998 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 365/95 z dne 22. 10. 1997 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Zgolj dejstvo, da je bil pritožnik stranka v kazenskem postopku še ne pomeni, da je aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe. Izpodbijana oprostilna sodba v kazenskem postopku se namreč na pritožnika - zasebnega tožilca v kazenskem postopku neposredno ne nanaša, saj z njo ni bilo odločeno o njegovih pravicah. Ker je ustavno pritožbo po stališču Ustavnega sodišča vložila neupravičena oseba, jo je bilo treba zavreči.
Geslo:
Neupravičena oseba kot vlagatelj ustavne pritožbe.

Zasebni tožilec.

Pritrdilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 3. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svojo zadevo št. Up-168/98 z dne 10. 5. 2001, Uradni list RS, št. 52/01.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
1. 2. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20907
Up-31/99
10. 7. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. na seji dne 10. julija 2001
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 149/98 z dne 16. 12. 1998 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 365/95 z dne 22. 10. 1997 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik vlaga ustavno pritožbo zoper pravnomočno sodbo, s katero je bila ena oseba oproščena obtožbe, da je storila kaznivo dejanje obrekovanja po tretjem v zvezi s prvim in drugim odstavkom 170. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 63/94 in nasl. - v nadaljevanju KZ). Obtožbo je pritožnik vložil kot zasebni tožilec.
2. Pritožnik zatrjuje kršitev načel zakonitosti in enakosti pred zakonom (14. člen Ustave), varstva človekove osebnosti in dostojanstva (21. člen Ustave) in enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Predlaga, naj Ustavno sodišče razpiše javno obravnavo in izpodbijani sodbi razveljavi.
3. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
4. Po stališču Ustavnega sodišča, sprejetem v sklepu št. Up-168/98 z dne 10. 5. 2001 (Uradni list RS, št. 52/01), zasebni tožilec iz kazenskega postopka ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe zoper pravnomočno oprostilno sodbo. Glede razlogov za tako odločitev se Ustavno sodišče tudi v tej zadevi sklicuje na obrazložitev sklepa št. Up-168/98.
5. Ker ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeliti do pritožnikovega predloga za razpis javne obravnave.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata dr. Mirjam Škrk ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Ciril Ribičič. Sodnik Ribičič je dal pritrdilno ločeno mnenje.
Predsednica senata:
dr. Mirjam Škrk
Pritrdilno ločeno mnenje dr. sodnika Ribičiča
V odklonilnem ločenem mnenju v zadevah št. Up- 168/98 in št. Up- 268/97 sem pojasnil razloge, zakaj se ne strinjam s stališčem Ustavnega sodišča, po katerem sta zasebni in subsidiarni tožilec neupravičeni osebi za vložitev ustavne pritožbe. Pri teh razlogih vztrajam in jih bom poskušal ponovno uveljavljati takrat, ko bom ocenil, da je zaradi specifičnosti nove konkretne zadeve ali iz drugih razlogov realno pričakovati, da bi Ustavno sodišče lahko zavzelo drugačno stališče. Do takrat pa se bom podredil večinsko sprejetemu stališču Ustavnega sodišča glede tega vprašanja. Zato sem v konkretni zadevi glasoval za zavrženje (čeprav me njeno nosilno stališče glede tega, da je ustavno pritožbo vložila neupravičena oseba, ne prepriča). V nasprotnem primeru bi ponovno sprožil razpravo in odločanje celotnega Ustavnega sodišča o zadevi, o kateri je nedavno odločilo po obsežni razpravi in ne da bi bilo mogoče realno pričakovati drugačno odločitev. dr. Ciril Ribičič