Up-68/01
Natisni
Opravilna št.:
Up-68/01
Datum odločitve:
5. 12. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 286
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:Up.68.01
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Celju št. Cp 1361/2000 z dne 15. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Celju št. I P 132/99 z dne 6. 6. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Celju št. Cp 1361/2000 z dne 15. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Celju št. I P 132/99 z dne 6. 6. 2000 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pritožnica za ustavno pritožbo ne izkazuje več pravnega interesa, je Ustavno sodišče njeno ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. odst. 50., 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
19. 2. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21901
Dokument v PDF obliki:
Up-68-01_Sklep1.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
Up-68-01_Sklep2.pdf
116 KB
Prenesite datoteko
Up-68/01
6.3.2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnica v Z., na seji senata dne 6. marca 2001
s k l e n i l o :
1. Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Celju št. Cp 1361/2000 z dne 15. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Celju št. I P 132/99 z dne 6. 6. 2000 se sprejme v obravnavo.
2. Izvrševanje sklepa Višjega sodišča v Celju št. Cp 1361/2000 z dne 15. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Celju št. I P 132/99 z dne 6. 6. 2000 se do končne odločitve Ustavnega sodišča zadrži.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnica izpodbija sklepa, s katerima sta sodišči prve in druge stopnje v motenjski pravdi ugotovili, da je motila posest tožnika, bivšega moža, s tem, da je zamenjala ključavnico na vratih stanovanja, ter ji naložili vzpostavitev prejšnjega stanja in prepovedali nadaljnje motenje. Predlaga, naj Ustavno sodišče razveljavi izpodbijana sklepa, do končne odločitve pa zadrži njuno izvršitev.
2. Pritožnica meni, da sta odločitvi sodišč v nasprotju z načeli pravne države (2. člen Ustave), zatrjuje pa tudi kršitev pravice do osebnega dostojanstva in varnosti iz 34. člena Ustave, pravice do nedotakljivosti stanovanja iz 36. člena Ustave in smiselno pravice do zasebnosti in osebnostnih pravic iz 35. člena Ustave. Ustavno pritožbo in predlog za zadržanje izvršitve pritožnica utemeljuje z zatrjevanjem, da nima drugega stanovanja, medtem, ko njen bivši mož že dalj časa stanuje drugje, njuno prejšnje skupno stanovanje pa uporablja le za hrambo nekaterih predmetov, in je imel potem, ko se je izselil, vanj vstop le kot obiskovalec.
Izpodbijani odločitvi sodišč pa omogočata njenemu bivšemu možu, da kadarkoli vstopi v stanovanje, in zato pomenita poseg v njeno osebno dostojanstvo in ogrožanje njene varnosti.
3. Senat Ustavnega sodišča je sklenil, da ustavno pritožbo sprejme v obravnavo. O njeni utemeljenosti bo odločalo Ustavno sodišče, ki bo presodilo, ali so bile z izpodbijanima sodnima odločbama pritožnici kršene človekove pravice oziroma temeljne svoboščine.
4. Če je ustavna pritožba sprejeta v obravnavo, lahko po določbi 58. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) senat ali Ustavno sodišče zadrži izvršitev posamičnega akta, ki se z ustavno pritožbo spodbija, če bi z izvršitvijo lahko nastale težko popravljive škodljive posledice. Po oceni Ustavnega sodišča bi pritožnici, glede na njene navedbe v ustavni pritožbi, z izvršitvijo izpodbijanih sklepov lahko nastale zatrjevane težko popravljive škodljive posledice že v času do odločitve o ustavni pritožbi. Na drugi strani pa je mogoče sklepati, da bi bile škodljive posledice, ki bi zaradi zadržanja izvršitve izpodbijanih sklepov lahko nastale tožniku, ki, kot izhaja iz izpodbijanih sodnih odločb, stanovanje uporablja le za hrambo nekaterih predmetov, sicer pa že dalj časa stanuje drugje, mnogo manjše. Zato je Ustavno sodišče do končne odločitve zadržalo izvršitev izpodbijanih sklepov.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prvega odstavka 54. člena in 58. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Lojze Ude ter člana Franc Testen in dr. Dragica Wedam- Lukić.
Predsednik senata
dr. Lojze Ude
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnica v Z., na seji dne 5. decembra 2002
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Celju št. Cp 1361/2000 z dne 15. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Celju št. I P 132/99 z dne 6. 6. 2000 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnica je z ustavno pritožbo izpodbijala sklepa, s katerima sta sodišči prve in druge stopnje v motenjski pravdi ugotovili, da je motila posest tožnika, bivšega moža, s tem, da je zamenjala ključavnico na vratih stanovanja, ter ji naložili vzpostavitev prejšnjega stanja in prepovedali nadaljnje motenje. Odločitvi sodišč naj bi bili v nasprotju z načeli pravne države (2. člen Ustave), kršili pa naj bi ji tudi pravico do osebnega dostojanstva in varnosti iz 34. člena Ustave, pravico do nedotakljivosti stanovanja iz 36. člena Ustave in smiselno pravico do zasebnosti in osebnostnih pravic iz 35. člena Ustave.
2. Senat Ustavnega sodišča je s sklepom št. Up-68/01 z dne 6. 3. 2001 sprejel ustavno pritožbo v obravnavo in do končne odločitve Ustavnega sodišča zadržal izvršitev izpodbijanih sklepov.
3. Ustavno sodišče je dne 22. 3. 2002 prejelo dopis, v katerem ga pritožnica obvešča, da je nasprotna stranka v pravdi zaradi motenja posesti, v kateri so bili izdani izpodbijani sklepi, umrla. Ustavno sodišče je pritožnico zato pozvalo, naj sporoči, ali umika ustavno pritožbo. V odgovoru z dne 16. 4. 2002 pritožnica predlaga, naj Ustavno sodišče odloči o ustavni pritožbi, saj pritožnica ni edina, ki se bo znašla v takšnem položaju v posestnomotenjski pravdi.
4. Vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora izkazati pravni interes: kot verjetno mora izkazati, da bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči. Pravni interes mora biti izkazan tudi za vložitev ustavne pritožbe kot pravnega sredstva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter mora obstajati ves čas postopka z ustavno pritožbo. S smrtjo nasprotne stranke v pravdi je možnost, da bi zaradi izvršitve izpodbijanih sklepov prišlo do posega v pritožničine ustavne pravice, prenehala. Z navajanjem, da bi odločitev Ustavnega sodišča vplivala na odločanje sodišč v podobnih primerih, pa pritožnica ni izkazala pravnega interesa za nadaljevanje konkretnega postopka z ustavno pritožbo pred Ustavnim sodiščem.
5. Ker ni podana procesna predpostavka pravnega interesa, pritožničina ustavna pritožba ni dopustna, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi prvega odstavka 55. člena v zvezi s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 -ZUstS) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić