U-I-12/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-12/00
Datum odločitve:
19. 9. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 188
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.12.00
Akt:
Zakon o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 18/96, 87/97, 82/98, 91/98, 108/99 in 97/01) (ZDavP), 89. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 89. člena Zakona o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 18/96, 87/97, 82/98, 91/98, 108/99 in 97/01) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Morebitna ugotovitev neskladnosti izpodbijane določbe ne bi privedla do izboljšanja pobudnikovega pravnega položaja, saj se ta ne bi v ničemer spremenil. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo.
Geslo:
Pravni interes (kot procesna predpostavka ustavnosodnega postopka).
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Ferenc Kiss, Lendava
Datum vloge:
18. 1. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21701
Dokument v PDF obliki:
U-I-12-00.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
U-I-12/00
19. 9. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Ferenca Kissa iz Lendave, ki ga zastopa Aksentije Ristić, odvetnik v Ljubljani, na seji dne 19. septembra 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 89. člena Zakona o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 18/96, 87/97, 82/98, 91/98, 108/99 in 97/01) se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnik navaja, da je davčni organ zoper njega uvedel postopek prisilne izterjave davčnega dolga, ker je bilo njegovi vlogi za odpis dolga ugodeno le v neznatnem delu. Zaradi tega izpodbija 89. člen Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP), ki predstavlja podlago za odločanje davčnega organa o odpisu. Meni, da bi izpodbijana določba glede na načela pravne države morala biti jasna in določna, se pravi, da bi morala predpisovati pogoje, pod katerimi je treba vlogi za odpis davčnega dolga ugoditi. Ker temu ni tako, zatrjuje neskladje z 2. in s 14. členom Ustave, saj naj bi bilo davčnemu organu omogočeno, da odloča arbitrarno ter da podobne položaje različno obravnava. Ustavnemu sodišču predlaga, naj ugotovi neskladnost izpodbijane norme z Ustavo.
2. Pobudnik je priložil tudi kopijo odločbe, izdane na podlagi njegove vloge za odpis davčnega dolga. Iz odločbe izhaja, da je bil pobudniku v celoti odpisan dolg (tako glavnica kot pripadajoče zakonite zamudne obresti) iz naslova dohodnine in davka iz dejavnosti. Zavrnjen pa je bil odpis, odlog oziroma obročno plačilo prometnega davka z obrazložitvijo, da ZDavP kaj takega za tovrstni davek (z izjemo odpisa iz razloga neizterljivosti, ki v obravnavani zadevi ni podan, ker zavezanec razpolaga s premičnim in nepremičnim premoženjem) ne dovoljuje.
Zaradi stvarne nepristojnosti pa davčni organ ni odločal o odpisu neporavnanih obveznosti iz naslova prispevkov za pokojninsko in invalidsko oziroma zdravstveno zavarovanje, temveč je vlogo v tem delu zavrgel.
B.
3. V skladu z določbo 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka, če izkaže svoj pravni interes. Ta je podan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni praksi Ustavnega sodišča mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu pa mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
4. V pobudnikovem primeru je davčni organ pri odločanju o odpisu njegovega davčnega dolga ta dolg, na podlagi izpodbijane določbe 89. člena ZDavP, v okviru mej možnega odpisa, ki so začrtane z ostalimi določbami ZDavP o odpisu oziroma z določbami o stvarni pristojnosti za odpis, v celoti odpisal. Skladno z določbo 231.a člena ZDavP[1] namreč davčni organ prometnega davka praviloma ne more (razen iz razloga neizterljivosti) odpisati. Skladno z 235.a členom ZDavP[2] pa je (bila) za odpis prispevkov za invalidsko in pokojninsko zavarovanje pristojna Skupščina Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje oziroma se po določbi 223.a člena ZDavP določbe členov 89 do 92 ZDavP sploh ne nanašajo na prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in na prispevke za zdravstveno zavarovanje.
5. Glede na navedeno ugoditev pobudnikovemu predlogu (morebitna ugotovitev neskladnosti izpodbijane določbe) ne bi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja, saj se ta, ker pravne podlage, zaradi katere del davčnega dolga ni bil odpisan, ne predstavlja izpodbijani 89. člen ZDavP, ne bi v ničemer spremenil. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo.
C.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić
Opombe:
[1] Določba 231.a člena ZDavP se glasi: "Do dneva uveljavitve zakona, ki bo urejal davek na dodano vrednost in zakona, ki bo urejal trošarine, davčni organ ne more odpisati, razen iz razloga neizterljivosti, oziroma ne more odložiti plačila ali dovoliti obročnega plačevanja davka od prometa proizvodov in storitev ter posebnih prometnih davkov."
[2] Prim. z drugim odstavkom 228. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 106/99 in nasl. - ZPIZ-1), ki se glasi: "Upravni odbor zavoda odpisuje, delno odpisuje ter dovoljuje odlog in obročno odplačevanje prispevkov za obvezno zavarovanje."