P-12/02
Natisni
Opravilna št.:
P-12/02
Datum odločitve:
16. 1. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:P.12.02
Akt:
Spor o pristojnosti med sodiščem in upravnim organom
Izrek:
Za odločanje o zahtevi A. A. za denacionalizacijo nepremičnin parc. št. 4140, 4132, 5366/2 in 5381/2, vse k.o. Ž., je pristojna Upravna enota Domžale.
Evidenčni stavek:
Nepremičnine so bile podržavljene na podlagi predpisa, navedenega v 9. točki 3. člena ZDen. Zato je na podlagi 54. člena ZDen za odločanje o denacionalizaciji teh zemljišč pristojna Upravna enota Domžale kljub temu, da sta bili glede pravice uporabe na teh zemljiščih kasneje sklenjeni kupni pogodbi.
Geslo:
1.3.52.1.3 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med sodišči in drugimi državnimi organi.

4.10.8.1 - Ustanove - Javne finance - Državno premoženje - Privatizacija.
Pravna podlaga:
Člen 61.4, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Okrajno sodišče, Domžale
Datum vloge:
18. 11. 2002
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
določitev pristojnega organa
Dokument:
US22008
Dokument v PDF obliki:
P-12-02.pdf
121 KB
Prenesite datoteko
P-12/02
16. 1. 2003
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za rešitev spora glede pristojnosti, začetem na zahtevo Okrajnega sodišča v Domžalah, na seji dne 16. januarja 2003
odločilo:
Za odločanje o zahtevi A. A. za denacionalizacijo nepremičnin parc. št. 4140, 4132, 5366/2 in 5381/2, vse k.o. Ž., je pristojna Upravna enota Domžale.
Obrazložitev
A.
1. Sedaj pokojni B. B. je vložil zahtevo za denacionalizacijo pri upravnem organu. Upravna enota Domžale je z dopisom št. 35101- 273/93-230737 z dne 28. 12. 1998 zadevo v delu, ki se nanaša na v izreku navedena zemljišča, odstopila sodišču. Po mnenju Upravne enote naj bi nepremičnine prešle v državno last na podlagi kupne pogodbe št. 145/73-4/4 z dne 15. 5. 1973 in kupoprodajne pogodbe št. 15/81-FŠ z dne 12. 11. 1981, ki naj bi bili po izjavi pravne naslednice upravičencev sklenjeni pod prisilo državnega organa. V tem delu zahtevka naj bi šlo za primere podržavljenja s pravnim poslom iz 5. člena Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91 in nasl. - v nadaljevanju ZDen) in zato za pristojnost sodišča.
2. Okrajno sodišče v Domžalah v zahtevi za odločitev o sporu glede pristojnosti navaja, da so bile nepremičnine parc. št. 4140 in 4123, ki sta pred prenumeracijo pomenili parc. št. 682/1 in 682/2 k.o. Z. Z., in parc. št. 5366/2 in 5381/2, ki sta pred prenumeracijo pomenili parc. št. 774 k.o. Ž. Z., nacionalizirane na podlagi odločbe Občinskega ljudskega odbora Domžale, Oddelka za finance, št. 06/2-1191/10-59 z dne 15. 6. 1959. Odločba je bila izdana na podlagi Zakona o nacionalizaciji najemnih zgradb in gradbenih zemljišč (Uradni list FLRJ, št. 52/58 - v nadaljevanju ZNNZGZ), ki je naveden v 9. točki 3. člena ZDen.
Zato Okrajno sodišče meni, da za odločanje o denacionalizaciji navedenih nepremičnin ni pristojno, ker naj bi prenos lastninske pravice ne bil izvršen na podlagi pravnega posla v smislu 5. člena ZDen, temveč na podlagi predpisa, ki je naveden v 9. točki 3. člena ZDen.
B.
3. ZDen deli pristojnost za odločanje o zahtevah za denacionalizacijo med upravne organe in sodišča. Če je bilo premoženje podržavljeno s predpisi, določenimi v 3. in 4. členu ZDen, so pristojni upravni organi (prvi odstavek 54. člena ZDen), če pa je premoženje prešlo v državno last na podlagi pravnega posla, sklenjenega zaradi grožnje, sile ali zvijače državnega organa oziroma predstavnika oblasti (5. člen ZDen), je za odločanje o zahtevi za denacionalizacijo pristojno okrajno sodišče (56. člen ZDen).
4. V 9. točki 3. člena ZDen določa, da so osebe, ki jim je bilo premoženje podržavljeno na podlagi ZNNZGZ, upravičenci do denacionalizacije. Na podlagi ZNNZGZ so bila gradbena zemljišča nacionalizirana že z uveljavitvijo tega zakona. Do njihovega odvzema iz posesti pa je lahko prišlo tudi kasneje. Člen 38 ZNNZGZ je namreč določal, da nezazidano gradbeno zemljišče ostane v posesti prejšnjega lastnika vse dotlej, dokler ga po odločbi občinskega ljudskega odbora ne izroči v posest občini ali komu drugemu, da sezida stavbo ali kakšen drug objekt ali izvede kakšna druga dela. Tudi kasnejši zakoni so bili lahko podlaga za odvzem stavbnih zemljišč, tj. za odvzem pravice uporabe na stavbnih zemljiščih.
5. Ustavno sodišče je v odločbi št. U-I-130/01 z dne 23. 5. 2002 (Uradni list RS, št. 54-I/02 in OdlUS XI, 87) ob presoji ustavnosti 4. člena ZDen ugotovilo, da je upravičenost do denacionalizacije glede na jasno določbo 3. člena ZDen odvisna od časa podržavljenja stavbnega zemljišča in ne od časa njegovega odvzema iz posesti (13. in 16. točka obrazložitve citirane odločbe). Čas odvzema iz posesti in predpis, ki je bil podlaga za odvzem, pa pride v poštev pri ugotavljanju, kolikšno odškodnino so za odvzeto zemljišče upravičenci že prejeli, ker je treba prejeto odškodnino obravnavati v okviru določb 72. člena ZDen (15. točka obrazložitve).
6. Iz navedenega je razvidno, da je za odločanje o denacionalizaciji zemljišč, podržavljenih na podlagi ZNNZGZ, lahko pristojen le upravni organ. V obravnavani zadevi je Okrajno sodišče v Domžalah ugotovilo, da so bila v izreku navedena zemljišča podržavljena na podlagi ZNNZGZ kot zemljišča s parc. št. 682/1, 682/2 in 774 k.o. Ž. Z. Zato je za odločanje o denacionalizaciji teh zemljišč pristojna Upravna enota Domžale kljub temu, da sta bili glede pravice uporabe na teh zemljiščih kasneje sklenjeni kupni pogodbi.
C.
7. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi četrtega odstavka 61. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) in pete alineje 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98 in 30/02) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Odločbo je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić