Up-112/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-112/03
Datum odločitve:
25. 4. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.112.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 549/2002 z dne 10. 12. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. III K 370/2001 z dne 9. 4. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 549/2002 z dne 10. 12. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. III K 370/2001 z dne 9. 4. 2002 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker oškodovanec kot tožilec ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe zoper odločitev, s katero je postopek zoper obdolženca pravnomočno končan, je bilo treba ustavno pritožbo zavreči.
Geslo:
1.4.52.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Upravičenost za vložitev ustavne pritožbe.

1.2.51.6 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Ustavna pritožba.

1.5.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Ločena mnenja članov - Pritrdilna mnenja.
Pravna podlaga:
Člen 55.1.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
5. 3. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US22385
Up-112/03-6
21. 5. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 25. aprila 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 549/2002 z dne 10. 12. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. III K 370/2001 z dne 9. 4. 2002 se zavrže.
Obrazložitev
1. Pritožnik je vložil ustavno pritožbo zoper sodni odločbi, navedeni v izreku.
2. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
3. Po stališču Ustavnega sodišča, sprejetem v sklepu št. Up- 285/97 z dne 10. 5. 2001 (Uradni list RS, št. 52/2001 in OdlUS X, 115), oškodovanec kot tožilec iz kazenskega postopka ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe zoper kakršnokoli pravnomočno odločitev, s katero je kazenski postopek zoper obdolženca končan. Glede razlogov za takšno odločitev se Ustavno sodišče tudi v tej zadevi sklicuje na obrazložitev sklepa št. Up- 285/97. Ker je ustavno pritožbo vložila neupravičena oseba, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
4. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98 in 30/02) v sestavi: predsednik senata dr. Zvonko Fišer ter člana dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Sklep je sprejel soglasno, sodnik dr. Ciril Ribičič je dal pritrdilno ločeno mnenje. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednik senata
dr. Zvonko Fišer
Up-112/03
9. 5. 2003
Pritrdilno ločeno mnenje sodnika dr. Ribičič - k točki 3 obrazložitve sklepa
V odklonilnem ločenem mnenju v zadevah št. Up- 168/98 in št. Up- 268/97 sem pojasnil razloge, zakaj se ne strinjam s stališčem Ustavnega sodišča, po katerem zasebni in subsidiarni tožilec nista upravičeni osebi za vložitev ustavne pritožbe. Menim namreč, da bi moralo Ustavno sodišče vsebinsko presoditi, ali so bile pritožniku kršene ustavne pravice, in v primeru pozitivnega odgovora sprejeti ugotovitveno sodbo, ki pa ne bi posegla v pravnomočno oprostilno kazensko sodbo. Pri teh razlogih vztrajam in jih bom poskušal ponovno uveljavljati takrat, ko bom ocenil, da je zaradi specifičnosti nove konkretne zadeve ali iz drugih razlogov realno pričakovati, da bi Ustavno sodišče lahko zavzelo drugačno stališče. Do takrat pa se bom podredil večinsko sprejetemu stališču Ustavnega sodišča glede tega vprašanja. Zato sem v konkretni zadevi glasoval za zavrženje (čeprav me njeno nosilno stališče glede tega, da zasebni tožilec ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe, ne prepriča). V nasprotnem primeru bi ponovno sprožil razpravo in odločanje celotnega Ustavnega sodišča o zadevi, o kateri je nedavno odločilo po obsežni razpravi in ne da bi bilo mogoče realno pričakovati drugačno odločitev.
dr. Ciril Ribičič