Up-405/00
Natisni
Opravilna št.:
Up-405/00
Datum odločitve:
20. 6. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.405.00
Akt:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 1155/2000 z dne 8. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. I K 215/97 z dne 6. 9. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 1155/2000 z dne 8. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. I K 215/97 z dne 6. 9. 2000 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Zgolj dejstvo, da je bil pritožnik stranka v kazenskem postopku še ne pomeni, da je aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe. Izpodbijani pravnomočni sklep o zavrženju subsidiarnega obtožnega predloga se namreč na pritožnika - subsidiarnega tožilca v kazenskem postopku neposredno ne nanaša, saj z njim ni bilo odločeno njegovih pravicah. Ker je ustavno pritožbo po stališču Ustavnega sodišča vložila neupravičena oseba, jo je bilo treba zavreči.
Geslo:
Neupravičena oseba kot vlagatelj ustavne pritožbe.

Subsidiarni tožilec.

Pritrdilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 3. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. Up-285/97 in Up-168/98 z dne 10. 5. 2001, Uradni list RS, št. 52/01.
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
22. 11. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20903
Up-405/00
20. 6. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. na seji senata dne 20. junija 2001
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 1155/2000 z dne 8. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. I K 215/97 z dne 6. 9. 2000 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnik vlaga ustavno pritožbo zoper pravnomočen sklep, s katerim je prvostopenjsko sodišče zavrglo obtožni predlog oškodovanca kot tožilca. V tej kazenski zadevi je pritožnik kot subsidiarni tožilec vložil obtožni predlog zoper eno osebo zaradi storitve kaznivega dejanja zlorabe osebnih podatkov iz prvega odstavka 154. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 63/94 in nasl. - KZ) v zvezi z drugim odstavkom 261. člena KZ.
2. Pritožnik izrecno zatrjuje kršitev načel zakonitosti in enakosti pred zakonom (14. člen Ustave) in enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Predlaga, naj Ustavno sodišče razpiše javno obravnavo in nezakoniti sklep Višjega sodišča odpravi.
B.
3. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
4. Po stališču Ustavnega sodišča, sprejetem v sklepu št. Up- 285/97 z dne 10. 5. 2001 (ki je priložen), oškodovanec kot tožilec iz kazenskega postopka ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe zoper kakršnokoli pravnomočno odločitev, s katero je kazenski postopek zoper obdolženca končan (npr. s pravnomočnim zavrženjem subsidiarnega obtožnega predloga kot v konkretnem primeru). Glede razlogov za takšno odločitev se Ustavno sodišče tudi v tej zadevi sklicuje na obrazložitev sklepa št. Up-285/97. 5. Ker je ustavno pritožbo zavrglo, se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeliti do pritožnikovega predloga za razpis javne obravnave.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata dr. Mirjam Škrk ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Ciril Ribičič. Sodnik Ribičič je dal pritrdilno ločeno mnenje.
Predsednica senata:
dr. Mirjam Škrk
Pritrdilno ločeno mnenje sodnika dr. Ribičiča
V odklonilnem ločenem mnenju v zadevah št. Up 168/98 in št. Up- 285/97 sem pojasnil razloge, zakaj se ne strinjam s stališčem Ustavnega sodišča, po katerem sta zasebni in subsidiarni tožilec neupravičeni osebi za vložitev ustavne pritožbe. Pri teh razlogih vztrajam in jih bom poskušal ponovno uveljavljati takrat, ko bom ocenil, da je zaradi specifičnosti nove konkretne zadeve ali iz drugih razlogov realno pričakovati, da bi Ustavno sodišče lahko zavzelo drugačno stališče. Do takrat pa se bom podredil večinsko sprejetemu stališču Ustavnega sodišča glede tega vprašanja. Zato sem v konkretni zadevi št. Up 405/00 glasoval za zavrženje (čeprav me njeno nosilno stališče glede tega, da je ustavno pritožbo vložila neupravičena oseba, ne prepriča). V nasprotnem primeru bi ponovno sprožil razpravo in odločanje celotnega Ustavnega sodišča o zadevi, o kateri je nedavno odločilo po obsežni razpravi in ne da bi bilo mogoče realno pričakovati drugačno odločitev. dr. Ciril Ribičič