U-I-158/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-158/00
Datum odločitve:
6. 3. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:U.I.158.00
Akt:
Zakon o carinski službi (Uradni list RS, št. 56/99) (ZCS), 59. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 59. člena Zakona o carinski službi (Uradni list RS, št. 56/99) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Glede na objektivno drugačen položaj pooblaščenih uradnih oseb je zakonodajalec utemeljeno drugače uredil pravice in odgovornosti teh delavcev. Drugačna ureditev za pooblaščene uradne osebe zato ni v nasprotju z ustavnim načelom enakosti pred zakonom, saj ji ni mogoče očitati nerazumnosti ali arbitrarnosti, ker je utemeljena z različnim dejanskim stanjem oziroma posebnostmi položaja in odgovornosti pooblaščenih uradnih oseb.
Geslo:
5.2 - Temeljne pravice - Enakost.

1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
Pravna podlaga:
Člen 14, Ustava [URS]

Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Cvetka Boškovič, Koper in drugi
Datum vloge:
2. 6. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US22121
Dokument v PDF obliki:
U-I-158-00.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
U-I-158/00-8
6. 3. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Cvetke Boškovič iz Kopra in drugih na seji dne 6. marca 2003
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 59. člena Zakona o carinski službi (Uradni list RS, št. 56/99) se zavrne.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnice, zaposlene na Carinskem uradu Koper, izpodbijajo navedeno zakonsko določbo. Menijo, da je v neskladju s 14. členom Ustave, ker ne obravnava vseh zaposlenih enako. Navajajo, da navedena določba daje pravico do dodatka na stalnost le določeni kategoriji delavcev in ne vsem. S takšno določbo so prizadeti predvsem starejši delavci, tudi pobudnice, ki so po 30 in več let v carinski službi in ki so v tem času delale na različnih delovnih mestih, med drugim tudi na takih s statusom delavca službe v temeljni dejavnosti oziroma takih, ki jih danes opravljajo delavci s statusom pooblaščene uradne osebe. Ker so v času službovanja napredovale na zahtevnejša delovna mesta, pridobile višjo izobrazbo ali bile premeščene zaradi potreb službe na delovna mesta, ki nimajo statusa pooblaščene uradne osebe, so prikrajšane za dodatek na stalnost. Predlagajo, naj Ustavno sodišče izpodbijani člen razveljavi, oziroma naloži zakonodajalcu, naj izpodbijani člen popravi tako, da bodo do navedenega dodatka upravičeni delavci carinske službe.
B.
2. Izpodbijani 59. člen Zakona o carinski službi (v nadaljevanju ZCS-1) določa, da pooblaščenim uradnim osebam pripada za vsako začeto leto delovne dobe v carinski službi nad 5 let dodatek na stalnost v višini 0,5 % osnovne plače. V navedeno delovno dobo se všteva tudi delovna doba, ki jo je pooblaščena uradna oseba dosegla v carinski službi na delovnem mestu s statusom delavca službe v temeljni dejavnosti.
3. Pooblaščene uradne osebe po ZCS-1 so osebe, ki imajo pri opravljanju nalog carinske službe v okviru opravil delovnega mesta, na katero so razporejene, t. i. carinska pooblastila, določena z ZCS-1 in z drugimi zakoni (prvi odstavek 14. člena ZCS- 1). Kdo so pooblaščene uradne osebe in njihov delokrog, določa 15. člen ZSC-1. Pooblaščene uradne osebe so po navedeni zakonski določbi cariniki, inšpektorji ter izterjevalci. Vsi drugi zaposleni v carinski službi so t. i. "drugi delavci, zaposleni v službi".
4. Pooblastila pooblaščenih uradnih oseb so opredeljena v IV. poglavju ZCS-1 v členih od 14 do 33. Pooblaščene uradne osebe izvajajo navedena pooblastila na celotnem carinskem območju Republike Slovenije. Vrsta in obseg pooblastil sta določena.
Pooblaščene uradne osebe imajo pri izvajanju službe pravico nositi orožje ter uporabljati drugo posebno tehnično opremo, pravico pregledovati in preverjati osebe, osebne dokumente, baze podatkov, prevozna sredstva, objekte in zemljišča. Imajo pravico vabiti osebe v uradne prostore ter imajo pravico zaseči stvari, ki so predmet postopka, ki ga vodijo.
5. Zakonodajalec je pri opredeljevanju pooblaščenih uradnih oseb, ki imajo posebna pooblastila, izhajal iz posebnega oziroma drugačnega položaja, obveznosti, odgovornosti in pooblastil teh delavcev v primerjavi z drugimi delavci v carinski službi. Pri dodeljevanju ugodnosti, tudi ugodnosti iz izpodbijanega 59. člena ZCS-1, je zakonodajalec upošteval, da se navedena dela opravljajo v posebnih delovnih pogojih, ki ne pomenijo le izpostavljenosti in ogroženosti zdravja, pač pa pomenijo tudi nevarnost za življenje. Nadalje je upošteval, da se navedena dela opravljajo tudi v manj ugodnem delovnem času in da je ta kategorija delavcev zaradi narave svojega dela, pogosteje izpostavljena prerazporeditvam.
6. Glede na objektivno drugačen položaj pooblaščenih uradnih oseb je zakonodajalec utemeljeno drugače uredil pravice in odgovornosti teh delavcev. Drugačna ureditev za pooblaščene uradne osebe zato ni v nasprotju z ustavnim načelom enakosti pred zakonom, saj ji ni mogoče očitati nerazumnosti ali arbitrarnosti, ker je utemeljena z različnim dejanskim stanjem oziroma posebnostmi položaja in odgovornosti pooblaščenih uradnih oseb.
7. Zato je Ustavno sodišče pobudo kot očitno neutemeljeno zavrnilo.
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić