Up-310/98
Natisni
Opravilna št.:
Up-310/98
Datum odločitve:
29. 5. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.310.98
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 126/98 z dne 4. 8. 1998 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru III Kr 2/97 z dne 12. 1. 1998
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 126/98 z dne 4. 8. 1998 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru III Kr 2/97 z dne 12. 1. 1998 se zavrže.

Pritožnik sam nosi stroške postopka z ustavno pritožbo.
Evidenčni stavek:
Ker procesna predpostavka izčrpanosti vseh pravnih sredstev ni podana, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Stroški postopka pred Ustavnim sodiščem.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 34., 51., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
17. 11. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20843
Up-310/98
29. 5. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B. B., odvetnik na Z. na seji senata dne 29. maja 2001
s k l e n i l o:
1. Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Kp 126/98 z dne 4. 8. 1998 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru III Kr 2/97 z dne 12. 1. 1998 se zavrže.
2. Pritožnik sam nosi stroške postopka z ustavno pritožbo.
O b r a z l o ž i t e v
1. Z izpodbijanim sklepom je Okrožno sodišče v Mariboru zavrglo pritožnikovo zahtevo za varstvo zakonitosti zoper sodbo Vojaškega sodišča v Splitu z dne 18. 4. 1956 kot nedovoljeno. Sodišče je svojo odločitev utemeljilo s tem, da pritožnik ni upravičen vložiti tega pravnega sredstva, ker ni izpolnjeval pogojev iz drugega odstavka 560. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 63/94 - v nadaljevanju ZKP). Višje sodišče v Mariboru je pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje zavrnilo.
2. Pritožnik zatrjuje, da sta mu sodišči z izpodbijanima sklepoma kršili pravico do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave. To naj bi storili najprej z napačno razlago določbe 560. člena ZKP, ki kot pogoj za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti določa državljanstvo obsojenca po predpisih, ki so veljali do 25. 6.
1991. Sodišče pa naj bi kot pogoj za vložitev tega pravnega sredstva štelo izdajo upravne odločbe o pridobitvi slovenskega državljanstva do tega datuma. S tem naj bi mu odvzelo pravico do pravnega sredstva, za katero pritožnik meni, da jo je imel, saj naj bi postal slovenski državljan še po starih predpisih. Nadalje pritožnik zatrjuje, da mu je bila pravica do učinkovitega pravnega sredstva kršena tudi zato, ker naj bi drugostopni sklep ne imel razlogov o njegovi pritožbi zoper prvostopni sklep.
3. Po določbi prvega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva.
4. Izpodbijana sklepa sta bila izdana v času pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 72/98 - ZKP-A), ki je stopil v veljavo 23. 1. 1999. Po določbi prvega odstavka 420. člena takrat veljavnega ZKP je bilo zoper pravnomočno sodno odločbo in sodni postopek, ki je tekel pred tako pravnomočno odločbo, dopustno vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti. Pravnomočen sklep o zavrženju zahteve za varstvo zakonitosti kot nedovoljene je pravnomočna sodna odločba v smislu 420. člena ZKP, zoper katero je bilo torej dovoljeno vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti kot izredno pravno sredstvo.
5. Iz spisa št. III Kr 2/97 Okrožnega sodišča v Mariboru je razvidno, da pritožnik zoper izpodbijane sklepe ni vložil zahteve za varstvo zakonitosti. Ker procesna predpostavka izčrpanosti vseh pravnih sredstev ni podana, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
6. Pritožnikov pooblaščenec je zahteval tudi povrnitev stroškov zastopanja po odvetniški tarifi. V postopku pred Ustavnim sodiščem nosi vsak udeleženec svoje stroške, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Za tako drugačno odločitev bi morali obstajati posebni razlogi, ki pa jih pooblaščenec ne navaja.
7. Senat Ustavnega sodišča je ta sklep sprejel na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena in 34. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Mirjam Škrk ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Ciril Ribičič.
Predsednica senata:
dr. Mirjam Škrk