Up-62/01
Natisni
Opravilna št.:
Up-62/01
Datum odločitve:
3. 7. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.62.01
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje Policijske uprave Kranj - Postaje letališke policije Brnik, Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje - območna enota Ljubljana, Tehniškega muzeja Slovenije in Osnovne šole Franc Rozman Stane
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje Policijske uprave Kranj - Postaje letališke policije Brnik, Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje - območna enota Ljubljana, Tehniškega muzeja Slovenije in Osnovne šole Franc Rozman Stane se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pritožnik pred vložitvijo ustavne pritožbe ni izčrpal vseh pravnih sredstev, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Ustava, 157. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
12. 2. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20927
Up-62/01
3. 7. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 3. julija 2001
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper ravnanje Policijske uprave Kranj - Postaje letališke policije Brnik, Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje - območna enota Ljubljana, Tehniškega muzeja Slovenije in Osnovne šole Franc Rozman Stane se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik navaja, da je zaradi diskriminatornega ravnanja v izreku tega sklepa navedenih institucij ostal brez sredstev za preživljanje njegove štiričlanske družine. Ima dva otroka, žena je delni invalid. Kot dokaz za navedene trditve prilaga potrdilo, da je prijavljen pri Zavodu za zaposlovanje v evidenci brezposelnih oseb od 21. 11. 1990, potrdilo, da je pritožnikov sin B. B. vpisan v 4. letnik Srednje trgovske šole, in dodatni vložni karton Nefrološke klinike, Ljubljana, za pritožnikovo ženo C. C. Poudarja, da so mu uslužbenci državnih organov in javnih zavodov zavestno kršili njegove temeljne človekove pravice iz 40., 34. in 50. člena Ustave in s tem njega in njegovo družino "potisnili pod rob preživetja."S svojim ravnanjem naj bi navedeni organi kršili tudi 2., 14. in 15. člen Ustave. Posebej naj bi bilo diskriminatorno ravnanje letališke policije Brnik, ko so mu na ponižujoč način preprečili opravljanje najbolj preprostega dela, čeprav je bil prostovoljec in udeleženec vojne za Slovenijo leta 1991. Pritožnik ustavni pritožbi prilaga kopijo izkaznice vojnega veterana in kopijo članske izkaznice združenja veteranov vojne za Slovenijo. Zahteva, naj mu Ustavno sodišče zagotovi socialno zaščito in naloži državi, naj mu izplača 20 miljonov SIT odškodnine zaradi krivične in nezakonite zavrnitve njegovih prošenj za zaposlitev.
2. Pritožnik ustavni pritožbi prilaga odločbo Postaje letališke policije Brnik št. 58 -Š-941/34 z dne 23. 11. 1999, s katero je bila vloga pritožnika za izdajo dovoljenja za gibanje in muditev na mejnem prehodu zavrnjena, sklep podjetja Č., d.o.o, Z., o prenehanju delovnega razmerja z dne 26. 11. 1999, pritožbo zoper sklep Tehniškega muzeja, da se pritožnik ne sprejme v delovno razmerje, ter sklep o zavrnitvi te pritožbe (sklep št. 1216/97 z dne 5. 12. 1997). Prilaga tudi dopis Osnovne šole V. Zavodu za zaposlovanje, da naj se omogoči pritožnikova zaposlitev v okviru izvajanja javnih del, ter odgovor na to zaprosilo, dopis Državnega zbora, Oddelka za peticije, dopis Tehniškemu muzeju Slovenije, s katerim prosi za kratko obvestilo o tem, ali je pritožnik izkoristil vse pravne možnosti v postopkih, oziroma ali bi bila v bodoče možna kakršnakoli zaposlitev, in kopijo članka "pri javnih delih ni diskriminacije", objavljenega v časopisu Delo 19. 10. 1999.
3. Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Ustavna pritožba se lahko vloži, če so izčrpana vsa pravna sredstva (prvi odstavek 51. člena ZUstS). Glede na navedeno ustavna pritožba neposredno zoper ravnanje ali opustitev dolžnega ravnanja ni možna. O zakonitosti dejanj, s katerimi se posega v ustavne pravice posameznika po določbi drugega odstavka 157. člena Ustave odloča (če ni zagotovljeno drugo sodno varstvo) pristojno sodišče v upravnem sporu. Po določbah Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97 in nasl. - v nadaljevanju ZUS) je za navedeni postopek pristojno Upravno sodišče. Šele zoper odločitve pristojnih sodišč v upravnem sporu je ob izpolnjenih pogojih iz ZUstS mogoče vložiti ustavno pritožbo.
4. Iz navedenega sledi, da mora pritožnik glede dejanj (ravnanj) državnih organov in javnih zavodov, s katerimi naj bi bilo poseženo v njegove ustavne pravice, pred vložitvijo ustavne pritožbe, zahtevati sodno varstvo v upravnem sporu oziroma v kašnem drugem sodnem postopku. Glede posamičnih aktov, priloženih ustavni pritožbi, pa pritožnik ni izčrpal pravnih sredstev oziroma iz ustavne pritožbe in prilog to ni razvidno. Ustavno pritožbo glede prenehanja delovnega razmerja je mogoče vložiti šele po tem, ko so zoper sklep o prenehanju delovnega razmerja izčrpana vsa pravna sredstva. Tudi zoper odločbo Policijske uprave ni mogoče neposredno vložiti ustavne pritožbe, temveč morajo biti pred tem prav tako izčrpana vsa pravna sredstva. Iz priloženih posamičnih aktov je razvidno, da vsi vsebujejo pravne pouke, s katerimi je bil pritožnik poučen o možnih pravnih sredstvih.
5. Ker pritožnik pred vložitvijo ustavne pritožbe ni izčrpal vseh pravnih sredstev, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.
Predsednica senata:
Milojka Modrijan