Up-293/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-293/02
Datum odločitve:
18. 6. 2002
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:Up.293.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 204/2000 z dne 22. 2. 2002 in zoper sklep Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 510/2002 z dne 24. 5. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 204/2000 z dne 22. 2. 2002 in zoper sklep Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 510/2002 z dne 24. 5. 2002 ter zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker je pritožnik vložil ustavno pritožbo pred izčrpanjem pravnih sredstev, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.

Pravica do sodnega varstva.

Pravica do povračila škode.
Pravna podlaga:
Ustava, 22., 26. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
17. 5. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21558
Up-293/02 - 7
4. 7. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 18. junija 2002 in po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 204/2000 z dne 22. 2. 2002 in zoper sklep Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 510/2002 z dne 24. 5. 2002 ter zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja se zavrže.
Obrazložitev
1. Višje delovno in socialno sodišče je ugodilo pritožbi tožene stranke in razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je bilo ugodeno zahtevku tožnika za priznanje pravice do dodatka za pomoč in postrežbo. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je zavrglo pritožnikovo revizijo zoper takšen sklep Višjega sodišča in pritožnikov predlog za obnovo postopka v tej zadevi. Zoper sklep Višjega sodišča in sklep Delovnega in socialnega sodišča vlaga pritožnik (tožnik v socialnem sporu) ustavno pritožbo. V ustavni pritožbi nasprotuje odločitvi Višjega sodišča o razveljavitvi prvostopenjskega sklepa in navaja razloge za nepravilnost takšne odločitve. Zatrjuje kršitve 15., 22., 23., 35., 38. in 50. člena Ustave. Pri tem še posebej navaja, da mu je bila z ravnanjem Višjega sodišča, ki je izpodbijano sodbo razveljavilo in vrnilo zadevo v novo odločanje, kršena pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. V zvezi z izpodbijanim sklepom prvostopenjskega Delovnega in socialnega sodišča še navaja, da se zoper ta sklep ne namerava pritožiti, ker naj bi uporaba tega pravnega sredstva podaljšala odločanje v zadevi.
Pritožnik daje tudi pobudo za oceno ustavnosti tretjega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 - v nadaljevanju ZPP) in predlaga začasno zadržanje te določbe ter pobudo za presojo ustavnosti 30. do 35. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 in nasl. - v nadaljevanju ZDSS). Pri tem predlaga, naj Ustavno sodišče o pobudi za presojo ustavnosti omenjenih določb ZDSS odloči v postopku za preizkus ustavne pritožbe.
2. Po prvem odstavku 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva. Sprejeto je torej načelo, da Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin (prvi odstavek 1. člena ZUstS) odloča o ustavni pritožbi le, če zatrjevane kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin niso bile odpravljene že prej na podlagi odločanja o vloženih rednih in izrednih pravnih sredstvih. Drugi odstavek 51. člena ZUstS določa, da lahko Ustavno sodišče izjemoma odloča o ustavni pritožb pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev, če je zatrjevana kršitev očitna in če bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale na pritožnika nepopravljive posledice. To pomeni, da lahko Ustavno sodišče izjemoma odloča o ustavni pritožbi že pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev, v nobenem primeru - niti v izjemnih primerih - pa ne more odločati pred izčrpanjem rednih pravnih sredstev. Za tak primer gre v obravnavani zadevi. Pritožnik namreč izpodbija sklep pritožbenega sodišča, s katerim je to razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v novo sojenje. Ustavni pritožnik bo imel zoper odločitev sodišča prve stopnje na voljo še vsa redna in izredna pravna sredstva. Navedeno velja tudi glede ustavne pritožbe zoper izpodbijani sklep Delovnega in socialnega sodišča, zoper katerega, kot to sam navaja, pritožnik ni vložil pritožbe. Ker torej v obravnavani zadevi niso izčrpana niti redna pravna sredstva, za obravnavanje ustavne pritožbe niso izpolnjene procesne predpostavke. Zato je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Pritožnik zatrjuje tudi kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (23. člen Ustave). Tudi glede tega dela ustavne pritožbe pritožnik ni izčrpal pravnih sredstev (sodno varstvo v upravnem sporu oziroma če je kršitev prenehala postopek na podlagi 26. člena Ustave), kar je pogoj za vložitev ustavne pritožbe (prvi odstavek 51. člena ZUstS). Zato je Ustavno sodišče ustavno pritožbo tudi v tem delu zavrglo.
3. O pritožnikovem predlogu za presojo ustavnosti tretjega odstavka 86. člena ZPP in o njegovem predlogu za začasno zadržanje te določbe ter predlogu za presojo ustavnosti 30. do 35. člena ZDSS bo Ustavno sodišče odločilo v posebnem postopku, namenjenemu presoji ustavnosti in zakonitosti predpisov.
4. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS ter na podlagi šeste alineje 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98 in 30/02) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno.
Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se v zakonskem roku za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan