U-I-56/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-56/98
Datum odločitve:
19. 12. 2001
Objavljeno:
OdlUS X, 219
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:U.I.56.98
Akt:
Odredba o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27 (Uradni list RS, št. 35/94)

Odredba o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27.03 (Uradni list RS, št. 62/99)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odredbe o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27 (Uradni list RS, št. 35/94) se zavrže.

Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odredbe o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27.03 (Uradni list RS, št. 62/99) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Odredba1 je v skladu s sprejetimi mednarodnimi obveznostmi na podlagi ustreznega predpisa uveljavila nove tehnično- konstrukcijske lastnosti varnostnih trikotnikov. S tem, ko je določila, da se skladnost preverja na tehničnih pregledih, ni presegla zakonskega okvira.
Geslo:
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Homologacija.
Varnost v cestnem prometu.
Načelo legalitete.
Pravna podlaga:
Ustava, 120., 3. odst. 153. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25., 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. U-I-103/97 z dne 9. 4. 1998, Uradni list RS, št. 35/98 - OdlUS VII, 67 in št. U-I-264/99 z dne 28. 9. 2000, Uradni list RS, št. 97/2000 - OdlUS IX, 226).
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Branka Habjan, Radovljica
Datum vloge:
12. 2. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21166
Dokument v PDF obliki:
U-I-56-98.pdf
139 KB
Prenesite datoteko
U-I-56/98
19. 12. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Branka Habjana iz Radovljice na seji dne 19. decembra 2001
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odredbe o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27 (Uradni list RS, št. 35/94) se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odredbe o homologiranju varnostnih trikotnikov št. 27.03 (Uradni list RS, št. 62/99) se zavrne.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnik je v letu 1998 vložil pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti Odredbe o homologiranju varnostnih trikotnikov (Uradni list RS, št. 35/94 - v nadaljevanju Odredba), ki jo je izdal Minister za znanost in tehnologijo na podlagi 4., 40. in 80. člena Zakona o standardizaciji (Uradni list SFRJ, št. 37/88 in nasl. - v nadaljevanju ZSta88) v zvezi s 4. členom Ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I - UZITUL). Zakon o standardizaciji (Uradni list RS, št. 1/95 - v nadaljevanju ZSta) je v 31. členu podaljšal njeno veljavnost do izdaje novih tehničnih predpisov iz tega oziroma drugih zakonov. Izpodbijana odredba naj bi bila nezakonita predvsem v točki 6.1 "postopek preverjanja", ker določa, da se ustreznost vozil v skladu s to odredbo preverja na tehničnih pregledih vozil. Po pobudnikovem mnenju obvezno opremo vozil in druge tehnične pogoje določajo Zakon o temeljih varnosti cestnega prometa (Uradni list SFRJ, št. 50/88 in nasl. in Uradni list RS, št. 1/91-I - v nadaljevanju ZTVCP), Zakon o varnosti cestnega prometa (Uradni list SRS, št. 5/82 in nasl. - v nadaljevanju ZVCP82) ter na podlagi 242. in 244. člena ZTVCP izdan Pravilnik o dimenzijah, skupnih masah in osni obremenitvi vozil ter o osnovnih pogojih, ki jih morajo izpolnjevati naprave in oprema na vozilih v cestnem prometu (Uradni list SFRJ, št. 50/82 in nasl. ter Uradni list RS, št. 24/96 - v nadaljevanju Pravilnik o dimenzijah). Ker so v 88. členu Pravilnika predpisani obveznost varnostnega trikotnika kot dela opreme vozil in pogoji, ki jih mora trikotnik izpolnjevati, pobudnik sklepa, da je to edini predpis, ki ima pooblastilo predpisovati tehnične in druge pogoje, ki jih morajo izpolnjevati vozila v cestnem prometu. Odredba bi po njegovem mnenju lahko predpisala obveznost homologiranja le za trikotnike, preden se dajo v promet, ne pa tudi za tiste, ki se že uporabljajo in so skladni s Pravilnikom. Tudi ZSta naj ne bi predvideval postopka preverjanja na tehničnih pregledih. Pobudnik meni, da tak način razdrobitve urejanja ni sprejemljiv z vidika enotnosti zakonodaje, saj se z več vsebinsko popolnoma različnimi predpisi, ki urejajo isto stvar, ne prispeva k pravni varnosti, temveč le dodatno prispeva k nepreglednosti zakonodaje, oziroma otežuje njeno izvajanje v praksi. Izpodbijana odredba posega v njegove pravice kot lastnika vozila, saj mu na tehničnem pregledu zaradi nezakonitih določb Odredbe ne potrdijo tehnične brezhibnosti vozila. Pobudnik opozarja, da se je v izvajanje nezakonite odredbe vključila tudi policija, ki voznike osebnih vozil, ki imajo varnostne trikotnike skladne z veljavnimi prepisi, niso pa homologirani v skladu z izpodbijano odredbo, kaznuje na podlagi 34. točke prvega odstavka 229 člena ZTVCP. Ustavnemu sodišču predlaga zadržanje izvajanja izpodbijane odredbe in odpravo vseh aktov, s katerimi so bila na tehničnih pregledih zavrnjena sicer brezhibna vozila in vseh aktov policije, s katerimi so bile izrečene nezakonite denarne kazni, ker je imel voznik v opremi varnostni trikotnik, ki ni bil homologiran v skladu z izpodbijano odredbo.
2. Ker je med postopkom pred Ustavnim sodiščem izpodbijana odredba prenehala veljati, je Ustavno sodišče pobudnika pozvalo, naj pojasni, ali pri pobudi vztraja in kako bi se v primeru ugotovitve, da izpodbijana odredba ni bila v skladu z Ustavo in zakonom, spremenil njegov pravni položaj (47. člen Zakona o Ustavnem sodišču - Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS).
3. Pobudnik je v odgovoru na poziv Ustavnega sodišča navedel, da vztraja pri vloženi pobudi, "saj bi lahko imel določene pravne zahtevke, ki bi izhajali iz ugotovitve, da izpodbijana odredba ni v skladu z Ustavo in zakoni". Poleg tega je razširil pobudo še na presojo Odredbe o homologaciji varnostnih trikotnikov št. 27.03 (Uradni list RS, št. 62/99 - v nadaljevanju Odredba1), ki je nadomestila izpodbijano Odredbo. Navedel je, da sprememba zakonodaje na področju standardizacije, homologacije in prometne varnosti ne vpliva na vsebino že podanega predloga za oceno ustavnosti in zakonitosti. Po njegovem mnenju je tudi Odredba1 nezakonita, oziroma je tista določba, ki določa, da se ustreznost vozil v skladu s to odredbo preverja na rednih tehničnih pregledih vozil, brez podlage v zakonu.
4. Ministrstvo za znanost in tehnologijo (v nadaljevanju Ministrstvo) v odgovoru na pobudo meni, da izpodbijana določba Odredbe ne pomeni posega v ustavnopravno varovan položaj subjektov, saj je po svojem bistvu samo povzetek določb iz Pravilnika o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil ter traktorjev in traktorskih priklopnikov (Uradni list SRS, št. 3/83 - v nadaljevanju Pravilnik o tehničnih pregledih), ki v 26. členu v poglavju A, točka 9 z naslovom "oprema vozil" med drugim nalaga izvajalcem tehničnih pregledov, da morajo pri pregledu vozila obvezno preveriti tudi varnostni trikotnik, ki se nahaja v vozilu. Obvezno uporabo varnostnega trikotnika v vozilu pa določa v 88. členu Pravilnik o dimenzijah: " vozilo mora imeti na vidnem mestu poseben standardiziran znak za zaznamovanje vozila, ustavljenega na vozišču". Iz teh dveh predpisov po mnenju Ministrstva izhaja obveza izvajalcev tehničnih pregledov, da preverjajo, ali vozilo razpolaga z varnostnim trikotnikom, skladnim s predpisi o homologaciji. Ker pred izdajo Odredbe ni bilo predpisa, ki bi opredeljeval tehnične značilnosti varnostnih trikotnikov, so se uporabljale tudi takšne izvedbe, ki niso ustrezale namenu, ki ga varnostni trikotnik ima. Izpodbijana odredba je po mnenju Ministrstva "obvezni standard", ki postavlja podrobne zahteve za varnostne trikotnike in hkrati zagotavlja njihovo funkcionalnost. Ministrstvo meni, da z izpodbijano odredbo ni prekoračilo pooblastil, saj Odredba sledi ciljem zakonodajalca in ne posega v pravice lastnikov bolj kot kakšen drug predpis, ki ureja tehnično- konstrukcijske lastnosti vozil.
5. V zvezi z odgovorom Ministrstva pobudnik navaja, da Ministrstvo z navedbo, da se preverjanje ustreznosti vozil z Odredbo lahko opravlja na tehničnih pregledih, ker to določa tudi Pravilnik o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil, potrjuje nezakonitost Odredbe. Po mnenju pobudnika so na tehničnih pregledih dolžni preveriti le, ali vozila izpolnjujejo pogoje, ki jih predpisuje ZTVCP in na njegovi podlagi izdani izvedbeni predpisi. Kontrolor mora pregledati le "stanje, barvo, dimenzijo varnostnega trikotnika" in nič več, kajti trikotnik mora izpolnjevati le zahteve iz Pravilnika o dimenzijah. Poleg tega naj bi Ministrstvo ob sklicevanju na 88. člen Pravilnika o dimenzijah, ki določa, da mora vozilo imeti standardiziran znak za zaznamovanje vozila, pozabilo dodati, da standard določa isti člen v zadnjem odstavku.
B. - I.
6. Vsakdo lahko da pisno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, če izkaže svoj pravni interes, ki je podan, če izpodbijani predpis neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj (24. člen ZUstS). Pravni interes mora biti podan ves čas postopka pred Ustavnim sodiščem. S sprejemom Odredbe1 je Odredba prenehala veljati. Ker pobudnik ni izkazal, da bi nastale škodljive posledice zaradi morebitne neustavnosti oziroma nezakonitosti izpodbijane odredbe, niso izpolnjeni pogoji iz 47. člena ZUstS za nadaljevanje postopka. Ker glede na to pobudnik ne izkazuje pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo (1. točka izreka).
B. - II.
7. Odredba1 določa, da morajo biti varnostni trikotniki, ki spadajo v obvezno opremo cestnih vozil, homologirani v skladu z določbami odredbe. V izpodbijani 6. točki pa je predviden postopek preverjanja: "Ustreznost vozil zahtevam te odredbe se preverja na rednih tehničnih pregledih vozil."
8. Po tretjem odstavku 153. člena Ustave morajo biti podzakonski akti in drugi splošni akti v skladu z Ustavo in zakoni. V 120. členu Ustava določa, da so upravni organi pri izvajanju predpisov iz njihove pristojnosti vezani na okvir, ki ga določata Ustava in zakon, podzakonske predpise pa lahko izdajajo le, če imajo za to podlago v zakonu, in v okviru zakonskih določb. Upravni organi s svojimi akti ne morejo spremeniti ali samostojno urejati pravic in obveznosti. Te lahko v skladu z načelom delitve oblasti (drugi odstavek 3. člena Ustave) ureja le zakon. Upravni predpis sme zakonsko normo razčleniti le do te mere, da s tem sam ne opredeljuje pravic in obveznosti in da zlasti z zakonom urejenih pravic in obveznosti ne zožuje. V vseh elementih mora stremeti k dopolnitvi cilja, ki ga vsebuje zakon. Zakonsko normo sme dopolnjevati, vendar samo tako daleč, da z dopolnjevanjem ne bo originarno urejal družbenih razmerij ali originarno določal nalog države. Vsebovati mora samo tisto, kar nujno izhaja iz zakonske norme, pa v njej ni izrecno povedano. Izbrati sme tudi način za dosego neke naloge, vendar je ne sme originarno določiti (tako Ustavno sodišče že npr. v odločbi št. U-I-103/97 z dne 9. 4. 1998, Uradni list RS, št. 35/98 in OdlUS VII, 67 ter v odločbi št. U-I- 264/99 z dne 28. 9. 2000, Uradni list RS, št. 97/2000 in OdlUS IX, 226).
9. Kot pravilno navaja pobudnik, sta v času izdaje izpodbijane Odredbe1 problematiko varnosti cestnega prometa urejala predvsem ZTVCP in ZVCP82 ter na njuni podlagi izdani podzakonski predpisi.(1) ZTVCP je tako med drugim določal, da morajo vozila v cestnem prometu izpolnjevati predpisane pogoje glede dimenzij, skupne mase in osne obremenitve ter imeti brezhibne predpisane naprave in opremo. Registrirati se smejo samo tista motorna in priklopna vozila, za katera se na obveznem tehničnem pregledu ugotovi, da so brezhibna. Splošni določbi sta ustrezno dopolnili Pravilnik o dimenzijah in Pravilnik o tehničnih pregledih. Prvi je tako določil, da je obvezna oprema vozila v cestnem prometu tudi standardiziran znak za zaznamovanje vozila, ustavljenega na cestišču (4. člen). V četrtem odstavku 88. člena je določil njegove bistvene značilnosti. Pravilnik o tehničnih pregledih pa je v 18. členu določil, da se pri rednem tehničnem pregledu ugotavlja, ali ima vozilo, ki je v cestnem prometu ali ki je namenjeno za ta promet, predpisane naprave in opremo, in preizkusi, ali so naprave in oprema v stanju, ki zagotavlja brezhibno delovanje (18. člen); oziroma podrobneje v 26. členu (poglavje A, točka 9), da se pri pregledu vozila preveri oprema vozila - med drugim varnostni trikotnik (stanje, barva, dimenzija).
10. Odredba1 je bila izdana na podlagi 6. člena ZSta(2), ki je splošno pooblastilo pristojnim ministrom za izdajo tehničnih predpisov. Določa, da se tehnični predpisi lahko sklicujejo na slovenske standarde oziroma če ustreznih slovenskih standardov ni, na tuje standarde. Odredba1 pomeni uveljavitev novega tehničnega standarda v skladu z mednarodnimi obveznostmi naše države. Leta 1958 je bil namreč v Ženevi sprejet Sporazum o prevzemu enotnih pogojev za homologacijo in za vzajemno priznavanje homologacije opreme in delov motornih vozil. Ta sporazum je z aktom o notifikaciji nasledstva prevzela tudi Republika Slovenija (Uradni list RS, št. 54/92, MP, št. 15/92). V okviru Sporazuma Ekonomska komisija OZN za Evropo (ECE) izdaja pravilnike, ki določajo standarde za proizvode, na katere se nanašajo. Ko država sprejme določen pravilnik, prevzame obveznost, da bo vsak sestavni del, oprema ali vozilo oziroma izdelek, na katerega se sprejeti pravilnik nanaša in katerega v tej državi proizvajajo, v celoti ustrezal pogojem iz tega Pravilnika. Hkrati se država obveže, da se bodo na njenem ozemlju dajali v promet samo tisti proizvodi, za katere bodo v smislu zahtev ratificiranega pravilnika izdani certifikati o homologaciji ter bodo v prometu označeni s predpisano homologacijsko označbo.
11. Odredba1 je v skladu s sprejetimi mednarodnimi obveznostmi na podlagi ustreznega predpisa uveljavila nove tehnično- konstrukcijske lastnosti varnostnih trikotnikov. S tem, ko je določila, da se skladnost preverja na tehničnih pregledih, ni presegla zakonskega okvira. Obveznost, da se tehnična brezhibnost vozila, v katero sodi tudi ustrezna oprema, preverja na tehničnih pregledih, je bila določena v ZTVCP in v Pravilniku o tehničnih pregledih. V skladu s ciljem zakona je bilo, da mora kontrolor na tehničnem pregledu upoštevati najnovejše standarde in da morajo zato tudi "stara" vozila imeti varnostni trikotnik, ki ustreza spremenjenim standardom. Z izpodbijano določbo Odredba1 ni spremenila ali samostojno urejala pravic in obveznosti lastnikov motornih vozil.
12. Iz navedenega izhaja, da so očitki pobudnika neutemeljeni.
Ustavno sodišče je zato pobudo v tem delu zavrnilo (2. točka izreka).
C.
13. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena in drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam-Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Franc Testen in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i c a
dr. Dragica Wedam-Lukić
Opombi:
(1)Med postopkom pred Ustavnim sodiščem je bil sprejet Zakon o varnosti cestnega prometa (Uradni list RS, št. 30/98 in nasl. - ZVCP), ki je nadomestil navedena zakona. V prehodnih določbah je podaljšal veljavnost na njuni podlagi izdanih izvršilnih predpisov do izdaje ustreznih predpisov na njegovi podlagi (242. člen). Tako so že bili sprejeti novi Pravilnik o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil (Uradni list RS, št. 95/01), Pravilnik o registraciji motornih in priklopnih vozil (Uradni list RS, št. 95/01) in Pravilnik o napravah in opremi vozil v cestnem prometu (Uradni list RS, št. 17/2000).
(2)Ta je prenehal veljati z dnem uveljavitve novega Zakona o standardizaciji (Uradni list RS, št. 59/99 - ZSta-1). Hkrati z njim sta bila sprejeta še Zakon o akreditaciji (Uradni list RS, št. 59/99 - ZAkr) in Zakon o tehničnih zahtevah za proizvode in o ugotavljanju skladnosti (Uradni list RS, št. 59/99 - v nadaljevanju ZTZPUS), ki je v prehodnih določbah določil, da se do izdaje tehničnih predpisov na podlagi tega zakona oziroma drugih zakonov še nadalje uporabljajo tisti tehnični predpisi nekdanje SFRJ, ki se uporabljajo na dan uveljavitve tega zakona in še nadalje veljajo predpisi izdani na podlagi ZSta88 in na podlagi ZSta. Izpodbijana odredba je še v veljavi.