U-I-247/99
Natisni
Opravilna št.:
U-I-247/99
Datum odločitve:
7. 11. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 228
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.247.99
Akt:
Odlok o koncesiji za opravljanje izbirne lokalne gospodarske javne službe "Varovanje javnih parkirišč" (Uradne objave, št. 7/95 in 20/95), 5. odst. 4 a čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 4.a člena Odloka o koncesiji za opravljanje izbirne lokalne gospodarske javne službe "Varovanje javnih parkirišč" (Uradne objave, št. 7/95 in 20/95) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Stalno prebivališče je sicer osebna okoliščina, na podlagi katere ni dopustno diskriminiranje v človekovih pravicah. Vendar pobudniki v konkretni zadevi ne zatrjujejo da bi bila pravica pridobiti brezplačno dovolilnico za parkiranje iz 1. odst. 14. člena Ustave. Zato je pobuda v tem delu očitno neutemeljena.
Ker obstajajo razumni razlogi, da je občina brezplačno parkiranje omogočila le stalnim prebivalcev določenega območja, ne pa tudi drugim prebivalcem starega mestnega jedra je očitek neskladnosti z 2. odst. 14. členom Ustave očitno neutemeljen.
Geslo:
Načelo enakosti pred zakonom.
Javne službe, lokalna gospodarska javna služba.
Lokalna samouprava, delovno področje lokalnih skupnosti.
Občina, ureditev prometa hrupnosti.
Pravna podlaga:
Ustava (URS), 14., 140., 141.čl.
Zakon o lokalni samoupravi (ZLS), 21. čl.
Zakon o varnosti cestnega prometa (ZVCP), 17., 19. čl.
Zakon o gospodarskih javnih službah (ZGJS), 32. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Robert Šuc in drugi, Koper
Datum vloge:
8. 11. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US21814
Dokument v PDF obliki:
U-I-247-99.pdf
131 KB
Prenesite datoteko
U-I-247/99
7. 11. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Roberta Šuca, Ervina Preglja, Perice Luića in Šefike Mešić, vseh iz Kopra, na seji dne 7. novembra 2002
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 4.a člena Odloka o koncesiji za opravljanje izbirne lokalne gospodarske javne službe "Varovanje javnih parkirišč" (Uradne objave, št. 7/95 in 20/95) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudniki izpodbijajo peti odstavek 4.a člena Odloka o koncesiji za opravljanje izbirne lokalne gospodarske javne službe "Varovanje javnih parkirišč" (v nadaljevanju Odlok o koncesiji), ki je bil uveljavljen z Odlokom o spremembah in dopolnitvah Odloka o koncesiji za opravljanje izbirne lokalne gospodarske javne službe "Varovanje javnih parkirišč" (Uradne objave, št. 20/99). Navajajo, da so stanovalci ožjega mestnega jedra Mesta Koper. Izpodbijana določba naj bi jim onemogočala parkiranje z dovolilnico na Trgu Brolo, čeprav stanujejo v njegovi neposredni bližini. Opozarjajo, da Odlok o posebnih prometnih površinah v starem jedru Mesta Koper (Uradne objave, št. 18/92 in nasl. - v nadaljevanju Odlok o posebnih prometnih površinah) ter Pravilnik o izvajanju Odloka o posebnih prometnih površinah v starem jedru Mesta Koper (Uradne objave občin Ilirska Bistrica, Koper, Piran in Sežana, št. 22/94 in nasl. - v nadaljevanju Pravilnik) kot temeljna akta, ki urejata parkiranje v starem mestnem jedru, določata, da lahko trajno dovolilnico za parkiranje pridobi stalni prebivalec starega mestnega jedra. Izpodbijana določba pa možnost pridobitve dovolilnice za parkiranje na Trgu Brolo omejuje le na tiste osebe, ki imajo stalno prebivališče na Trgu Brolo. Menijo, da je izpodbijana sprememba pravnotehnično slabo pripravljena, poleg tega naj bi dikcija 4.a člena dopuščala različne interpretacije, saj izpodbijani zadnji odstavek hkrati uvaja izjemo glede na določbe Odloka o posebnih prometnih površinah in hkrati govori o pridobitvi dovolilnic na podlagi istega odloka in Pravilnika. Pobudniki zatrjujejo, da je izpodbijana določba ustavnopravno vprašljiva, saj postavlja prebivalce starega mestnega jedra v neenak položaj glede na okoliščino, v kateri ulici imajo stalno prebivališče. Čeprav 17. člen Zakona o varnosti cestnega prometa (Uradni list RS, št. 30/98 in nasl. - v nadaljevanju ZVCP) daje lokalni skupnosti zakonsko podlago za določanje prometne ureditve v naseljih, je po njihovem mnenju ureditev, po kateri je pridobitev dovolilnice za parkiranje odvisna od osebne okoliščine (stalnega prebivališča), v neskladju tako s 14. členom Ustave kot tudi s 17. členom ZVCP. Menijo, da bi bilo treba izpodbijano določbo oceniti tudi glede njene skladnosti z 32. členom Zakona o gospodarskih javnih službah (Uradni list RS, št. 32/93 - v nadaljevanju ZGJS).
Ustavnemu sodišču predlagajo, naj izpodbijani peti odstavek 4.a člena razveljavi.
2. V odgovoru na pobudo, ki ga je v imenu Mestne občine Koper pripravil in podpisal Župan, so zanikane vse trditve pobudnikov. V odgovoru Mestna občina najprej poudarja, da izpodbijana določba ureja materijo, ki nesporno sodi v izvirno pristojnost občine (140. člen Ustave in 17. člen ZVCP). Navaja, da Odlok o koncesiji v izpodbijanem delu, v razmerju do Odloka o posebnih prometnih površinah, predstavlja tako lex posterior kot tudi lex specialis. Nasprotni udeleženki ni jasno, zakaj Odlok o koncesiji ne bi smel imeti povezave z režimom parkiranja v starem mestnem jedru, saj gre za materijo, ki se ureja z občinskimi odloki. Ti so enakovredni pravni akti in morebitne kolizije med posameznimi določbami odlokov se rešujejo s klasičnimi metodami razlage.
Dalje pojasnjuje, da je z uveljavitvijo izpodbijane določbe zasledovala prav zadostitev načelu enakosti pred zakonom. Pred njeno uveljavitvijo je namreč upravni organ o smiselno enaki zadevi odločal po prostem preudarku. Z uveljavitvijo izpodbijane določbe naj bi Mestna občina Koper na nearbitraren način in z objektivno utemeljenimi razlogi določila, da lahko dovolilnico za parkiranje na Trgu Brolo pridobijo le stanovalci Trga. Iz objektivnih razlogov bi bilo nemogoče podeliti dovolilnico za brezplačno parkiranje vsem prebivalcem starega mestnega jedra, saj bi bil s tem (zaradi prevelikega števila) popolnoma onemogočen na tem trgu vzpostavljeni režim javnega parkiranja za plačilo (ki omogoča čim večjo fluktuacijo na parkiriščih). Glede na navedeno je Mestna občina Koper prepričana, da je imela za ureditev, ki nestanovalcem Trga Brolo ne dovoljuje brezplačnega parkiranja na njem, objektivno opravičljive razloge in da pri tem ni ravnala arbitrarno, niti v nasprotju s 14. členom Ustave. Do očitka pobudnikov o neskladju izpodbijane določbe z 32. členom ZGJS, se nasprotna udeleženka ni opredelila, ker pobudniki niso navedli, v čem naj bi bila izpodbijana določba v nasprotju z ZGJS. Mestna občina Koper Ustavnemu sodišču predlaga, naj pobudo kot neutemeljeno zavrne.
3. V zvezi z odgovorom nasprotne udeleženke pobudniki vztrajajo pri trditvi, da izpodbijani akt v nasprotju s 14. in 140. členom Ustave daje posamezniku določeno pravico v odvisnosti od osebne okoliščine, v obravnavanem primeru stalnega prebivališča. Glede skladnosti napadene ureditve z ZGJS pobudniki dodajajo, da gre izpodbijana ureditev preko okvirov, ki jih za vsebino koncesijskega akta daje prvi odstavek 32. člena ZGJS.
B.
4. Po določbi prvega odstavka 140. člena Ustave v pristojnost občine spadajo lokalne zadeve, ki jih občina lahko ureja samostojno in ki zadevajo samo prebivalce občine. Prvi odstavek 21. člena Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 72/93 in nasl. - v nadaljevanju ZLS) določa, da občina samostojno opravlja lokalne zadeve javnega pomena (izvirne naloge), ki jih določi s splošnim aktom občine ali so določene z zakonom, Mestna občina pa lahko v skladu z drugim odstavkom 141. člena Ustave opravlja tudi naloge, ki se nanašajo na razvoj mest. Po trinajsti alineji drugega odstavka 21. člena ZLS je ena od nalog, ki jih za zadovoljevanje potreb svojih prebivalcev opravlja občina, da v skladu z zakonom ureja promet v občini. Po 17. členu ZVCP je občina odgovorna za nemoten in varen promet na občinskih cestah in v ta namen določi tudi prometno ureditev v naseljih. Pojem prometne ureditve je podrobneje opredeljen v 85. točki 19. člena ZVCP. Po citirani določbi je prometna ureditev način odvijanja prometa, ki ga za cesto ali njen del oziroma za naselje ali njegov del določi upravljalec ceste (določanje prednostnih smeri, omejitev uporabe ceste ali njenega dela glede na vrsto prometa, omejitev hitrosti in določanje ukrepov za umirjanje prometa, ureditev mirujočega prometa, določanje območij umirjenega prometa, omejene hitrosti ter območij za pešce in podobno).
5. Izpodbijani peti odstavek 4.a člena Odloka se glasi: "Ne glede na določbe Odloka o posebnih prometnih površinah v starem jedru Mesta Koper, lahko pridobi dovolilnico za parkiranje na Trgu Brolo le stalni prebivalec Trga Brolo, po pravilih Odloka in Pravilnika o posebnih prometnih površinah v starem jedru Mesta Koper."
6. Odlok o posebnih prometnih površinah in na njegovi podlagi sprejeti Pravilnik, na katerega se sklicuje zgoraj citirana izpodbijana določba, je z uveljavitvijo Odloka o prometni ureditvi v starem jedru Mesta Koper - Capodistria (Uradne objave, št. 54/01) prenehal veljati. Sedaj veljavni Odlok o prometni ureditvi v starem jedru Mesta Koper - Capodistria ne spreminja izpodbijane določbe. Določa pa, da so pasovi za parkiranje na Trgu Brolo varovana parkirišča (četrti odstavek 10. člena). Po določbi prvega odstavka 10. člena novega odloka je varovano parkirišče tisto parkirišče, ki se upravlja in uporablja skladno z odlokom, ki ureja gospodarsko javno službo "varovanje javnih parkirišč". Na varovanih parkiriščih na območju mestnega jedra mora biti zagotovljena brezplačna uporaba za čas 15 minut vsem uporabnikom. Druge pogoje uporabe in posebne pravice določenih uporabnikov varovanih parkirišč pa ureja odlok, ki ureja gospodarsko javno službo "varovanje javnih parkirišč" (tretji odstavek 10. člena). Izven delovnega časa parkirišča je njegova uporaba za vsa vozila prosta (četrti odstavek 10. člena).
7. Ni sporno, da ima Občina pravno podlago za urejanje prometa na Trgu Brolo oziroma za določitev pogojev pridobitve dovolilnic za parkiranje na njem. Temu pobudniki ne oporekajo, zatrjujejo le, da Občina ne bi smela samovoljno, v odvisnosti od osebne okoliščine, podeljevati pravice do pridobitve dovolilnice za parkiranje. Ustavno sodišče ni našlo razlogov, ki bi utemeljevali začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe z vidika zatrjevane kršitve načela enakosti iz 14. člena Ustave. Ta namreč določa, da so v Sloveniji vsakomur zagotovljene enake človekove pravice in temeljne svoboščine, ne glede na narodnost, raso, spol, jezik, vero ali katerokoli drugo osebno okoliščino (prvi odstavek) ter da so pred zakonom vsi enaki (drugi odstavek).
Stalno prebivališče sicer je osebna okoliščina, na podlagi katere ni dopustno diskriminiranje v človekovih pravicah (tako Ustavno sodišče npr. v odločbi št. U-I-149/97 z dne 13. 11. 1997, OdlUS VI, 143). Vendar pa pobudniki ne zatrjujejo, da bi bila pravica pridobiti brezplačno dovolilnico za parkiranje pravica iz prvega odstavka 14. člena Ustave. Zato je pobuda v tem delu očitno neutemeljena.
8. Prav tako očitno ne gre za kršitev drugega odstavka 14. člena Ustave. Načela enakosti pred zakonom namreč ni mogoče pojmovati kot enostavno splošno enakost vseh, pač pa kot enako obravnavanje enakih dejanskih stanj. Zato pravilno razumljeno ustavno načelo enakosti vseh pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) ne preprečuje, temveč celo narekuje različno normativno obravnavanje objektivno različnih dejanskih stanov. Za razlikovanje pa mora obstajati razumen, iz narave stvari izhajajoč razlog. V obravnavanem primeru je tako. Mestna občina Koper je v odgovoru zadovoljivo pojasnila, da je zaradi objektivnih razlogov nemogoče podeliti dovolilnice za brezplačno parkiranje na Trgu Brolo vsem prebivalcem starega mestnega jedra. Že v primeru, da bi takšne dovolilnice podelili samo prebivalcem ulic, ki se začnejo na Trgu Brolo, bi število teh dovolilnic skoraj dvakrat preseglo število parkirnih mest na tem trgu. To pomeni, da ne bi bilo dovolj prostora niti za parkiranje prebivalcev, vzpostavljeni režim (javno parkiranje za plačilo), ki naj bi omogočal čim večjo fluktuacijo na parkirišču, pa bi bil onemogočen. Obstajajo torej razumni razlogi, da je Mestna občina Koper brezplačno parkiranje omogočila le stalnim prebivalcem Trga Brolo, ne pa tudi drugim prebivalcem starega mestnega jedra. Zato je tudi očitek neskladnosti z drugim odstavkom 14. člena Ustave očitno neutemeljen.
9. V čem naj bi bila izpodbijana ureditev v nasprotju z 32. členom ZGJS, pobudniki ne utemeljijo. Zgolj pavšalna navedba, da gre izpodbijana ureditev preko okvirov, ki jih za vsebino koncesijskega akta določa 32. člen ZGJS, za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti ne zadostuje.
10. Pobudniki zatrjujejo tudi kršitev 17. člena ZVCP in 140. člena Ustave, vendar s tem v zvezi ne navajajo nič takega, na kar ni bilo odgovorjeno že pri presoji zatrjevanih kršitev 14. člena Ustave.
11. Ker je pobuda očitno neutemeljena, jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
12. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić