Up-346/99
Natisni
Opravilna št.:
Up-346/99
Datum odločitve:
9. 10. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.346.99
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 660/99 z dne 16. 11. 1999 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku št. K 21/99 z dne 26. 4. 1999
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 660/99 z dne 16. 11. 1999 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku št. K 21/99 z dne 26. 4. 1999 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Zgolj dejstvo, da je bil pritožnik stranka v kazenskem postopku še ne pomeni, da je aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe. Izpodbijani sklep o zavrženju subsidiarnega obtožnega predloga se namreč na pritožnika - subsidiarnega tožilca v kazenskem postopku neposredno ne nanaša, saj z njim ni bilo odločeno o njegovih pravicah. Ker je ustavno pritožbo po stališču Ustavnega sodišča vložila neupravičena oseba, jo je bilo treba zavreči.
Geslo:
Neupravičena oseba kot vlagatelj ustavne pritožbe.

Subsidiarni tožilec.

Pritrdilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 3. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
29. 12. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21002
Up-346/99
9. 10. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. z Ž. pri Z. na seji senata dne 9. oktobra 2001
s k l e n i l o:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 660/99 z dne 16. 11. 1999 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Kamniku št. K 21/99 z dne 26. 4. 1999 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik vlaga ustavno pritožbo zoper sklep, s katerim je Okrajno sodišče v Kamniku zavrglo njegov obtožni predlog, ki ga je vložil kot subsidiarni tožilec zaradi kaznivega dejanja krive izpovedbe. Obtožni predlog je zavrglo iz razloga, ker dejanje, ki je bilo predmet obtožbe, ni kaznivo dejanje. Višje sodišče v Ljubljani je zavrnilo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje. 2. V ustavni pritožbi pritožnik navaja, da je sodišče ravnalo pristransko in da se je očitno opredelilo v korist ene stranke v postopku ter pri tem zavestno kršilo določbe 22., 23., 25. in 125. člena Ustave. Višje sodišče naj bi odločalo na podlagi pomanjkljivega dokaznega gradiva. Pritožnik predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijane sodne odločbe razveljavi in dovoli obnovo kazenskega postopka.
3. Po določbi 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina.
4. Po stališču Ustavnega sodišča, sprejetem v sklepu št. Up- 285/97 z dne 10. 5. 2001 (Uradni list RS, št. 52/01), subsidiarni tožilec iz kazenskega postopka ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe. Glede razlogov za tako odločitev se Ustavno sodišče tudi v tej zadevi sklicuje na obrazložitev sklepa št. Up- 285/97.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata dr. Mirjam Škrk ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Ciril Ribičič. Sodnik Ribičič je dal pritrdilno ločeno mnenje.
Predsednica senata
dr. Mirjam Škrk
Pritrdilno ločeno mnenje sodnika dr. Ribičiča
V odklonilnem ločenem mnenju v zadevah št. Up- 168/98 in št. Up- 268/97 sem pojasnil razloge, zakaj se ne strinjam s stališčem Ustavnega sodišča, po katerem sta zasebni in subsidiarni tožilec neupravičeni osebi za vložitev ustavne pritožbe. Pri teh razlogih vztrajam in jih bom poskušal ponovno uveljavljati takrat, ko bom ocenil, da je zaradi specifičnosti nove konkretne zadeve ali iz drugih razlogov realno pričakovati, da bi Ustavno sodišče lahko zavzelo drugačno stališče. Do takrat pa se bom podredil večinsko sprejetemu stališču Ustavnega sodišča glede tega vprašanja. Zato sem v konkretni zadevi glasoval za zavrženje (čeprav me njeno nosilno stališče glede tega, da pritožnik kot subsidiarni tožilec ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe, ne prepriča). V nasprotnem primeru bi ponovno sprožil razpravo in odločanje celotnega Ustavnega sodišča o zadevi, o kateri je nedavno odločilo po obsežni razpravi in ne da bi bilo mogoče realno pričakovati drugačno odločitev.
dr. Ciril Ribičič