Up-90/01
Natisni
Opravilna št.:
Up-90/01
Datum odločitve:
28. 10. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.90.01
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. U 1060/95 z dne 27. 7. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. U 1060/95 z dne 27. 7. 2000 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Zatrjevanje v ustavni pritožbi, da bi Vrhovno sodišče ob odločanju o uvrstitvi sodnika v plačilni razred, moralo tudi za okrožne sodnike smiselno uporabiti posamezne določbe Zakona o sodniški službi, ki se nanašajo na okrajne sodnike, pomeni zatrjevanje nepravilne uporabe materialnega prava s strani Vrhovnega sodišča. V to se Ustavno sodišče glede na svojo pristojnost ne more spuščati. Če pristojni organ z odločbo začasno uvrsti sodnika v posamezen plačilni razred in je to jasno razvidno iz izreka in obrazložitve te odločbe, ne gre za poseg v pridobljene pravice, če po prenehanju tega začasnega obdobja, isti organ sodnika uvrsti v drug plačilni razred.
Geslo:
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
9. 3. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US22782
Up-90/01 - 11
14. 11. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 28. oktobra 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. U 1060/95 z dne 27. 7. 2000 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Sodni svet je pritožnika, sicer sodnika Okrožnega sodišča v Kopru, ob izvolitvi v trajni sodniški mandat uvrstil v plačilni razred 2,94. Njegovo pritožbo zoper tako odločitev je Sodni svet zavrnil, Vrhovno sodišče pa je z izpodbijano sodbo zavrnilo pritožnikovo tožbo zoper Sodni svet. Ustavni pritožnik meni, da bi kot sodnik Okrožnega sodišča, ob uvrstitvi v trajni sodniški mandat, moral ob smiselni uporabi določbe drugega odstavka 106. člena Zakona o sodniški službi (Uradni list RS, št. 19/94 in nasl. - v nadaljevanju ZSS) avtomatično pridobiti naziv sodnika svetnika - kot to določa ZSS za okrajne sodnike - in s tem ohraniti dotedanjo uvrstitev v plačilni razred 3,14. Ta uvrstitev zanj pomeni pridobljeno pravico, ki izhaja iz pravnomočne odločbe Sodnega sveta št. 751-6/94 z dne 26. 5. 1994 in bi jo Vrhovno sodišče ob odločanju moralo upoštevati. Ker Vrhovno sodišče ob odločanju navedene določbe ZSS ni smiselno uporabilo tudi zanj, naj bi mu bili kršeni pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave v povezavi z načelom enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave).
2. Ustavno sodišče se v postopku z ustavno pritožbo ne more spuščati v presojo materialnopravne ali procesnopravne pravilnosti izpodbijane sodne odločbe in tudi ne v dokazno oceno sodišča. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednem sodnem postopku. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine.
3. Pritožnik s svojimi navedbami o nujni smiselni uporabi določb ZSS glede avtomatičnega priznanja položaja sodnika svetnika in z njo povezane uvrstitve v plačilni razred oporeka Vrhovnemu sodišču pravilno uporabo materialnega prava.[1] V to se Ustavno sodišče, kot povedano, glede na svojo pristojnost ne more spuščati. Zgolj dejstvo, da pritožnik razume pravo drugače od sodišča, tudi ne pomeni kršitve načela enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) in s tem pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), na kar se sicer pritožnik v tem delu pritožbe sklicuje. Pritožnik tudi ne očita izpodbijani odločbi, da je z njo sodišče odločilo drugače kot v podobnih primerih, ali da je tako očitno napačna, da bi jo bilo mogoče oceniti za arbitrarno, kar bi lahko bilo relevantno glede na zatrjevano kršitev. Glede na navedbe pritožnika o posegu v pridobljene pravice iz pravnomočne odločbe Sodnega sveta št. 751- 6/94 z dne 26. 5. 1994 Ustavno sodišče ugotavlja, da je pritožnik z navedeno odločbo res bil uvrščen v plačilni razred 3,14. Iz izreka in iz obrazložitve te odločbe pa je jasno razvidno, da je bila pritožnikova uvrstitev začasna. Pri kasnejših odločbah torej ne gre za poseg v pridobljeno pravico, pač pa za odločanje o uvrstitvi v plačilni razred po prenehanju začasnega obdobja.
4. Ker z izpodbijano sodbo očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan
Opomba:
[1] Ustavno sodišče je pobudo ustavnega pritožnika za začetek postopka za oceno ustavnosti določb tretjega odstavka 27. člena ZSS, ki je v povezavi z drugim odstavkom 106. člena istega zakona, omogočal avtomatsko napredovanje v položaj svetnika le za okrajne sodnike, zavrnilo kot očitno neutemeljeno (sklep št. U- I-105/96 z dne 4. 6. 1998)