U-I-265/99
Natisni
Opravilna št.:
U-I-265/99
Datum odločitve:
17. 10. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 217
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.265.99
Akt:
Odredba o omejitvi prometa na cestah v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 38/99 in 100/99), 2. odst. 3. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 3. člena Odredbe o omejitvi prometa na cestah v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 38/99 in 100/99) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ni v neskladju z Ustavo in Zakonom, da Minister, pristojen za notranje zadeve, v odredbi o omejitvah cestnega prometa ni upošteval nobenih razlogov mimo tistega, ki ga je v svojem pooblastilu (tretji odstavek 101. člena Zakona o varnosti cestnega prometa) določil zakonodajalec.
Geslo:
Cestni promet, omejitev prometa.
Načelo usklajenosti pravnih aktov.
Zdravo življenjsko okolje.
Pravna podlaga:
Ustava (URS), 3. odst. 153. čl.
Zakon o varnosti v cestnem prometu (ZVCP), 101. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Lidija Domjan, Murska Sobota in drugi
Datum vloge:
25. 11. 1999
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US21756
Dokument v PDF obliki:
U-I-265-99.pdf
125 KB
Prenesite datoteko
U-I-265/99-15
17. 10. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Lidije Domjan iz Murske Sobote in drugih, ki jih zastopa Oskar Norčič, odvetnik v Murski Soboti, na seji dne 17. oktobra 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 3. člena Odredbe o omejitvi prometa na cestah v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 38/99 in 100/99) se zavrne.
Obrazložitev
A.
1. Oseminšestdeset pobudnikov, ki vsi stanujejo ob cesti Gornja Radgona - Lendava ali v njeni bližini, večinoma v Murski Soboti, po skupnem pooblaščencu izpodbija določbo Odredbe o omejitvi prometa na cestah v Republiki Sloveniji (v nadaljevanju Odredba), ki deloma in pogojno izvzema iz omejitev prometa ob nedeljah, praznikih in dela prostih dnevih (2. člen Odredbe) prav to cesto, označeno s št. G 1 - 3. Trde, da ta določba še poslabša njihove bivanjske razmere. Te razmere so po njihovih navedbah zaradi prometa, kakršen se po omenjeni cesti odvija, hudo poslabšane; tresenje, ki ga povzročajo težki in težko otovorjeni kamioni, onesnaženost zraka in hrup ter ropot presegajo dovoljene mere. Z vsem tem tudi utemeljujejo svoj pravni interes za vložitev pobude.
2. Izpodbijana določba je po mnenju pobudnikov v neskladju s 14. členom Ustave, ker jih postavlja v slabši položaj v primerjavi z drugimi državljani; pač tistimi, katerih bivališča niso ob cesti št. G 1 - 3 in jih ne zadene izjema od prepovedi prometa v 3. členu Odredbe. Prav tako pa da je določba v neskladju z 72. členom Ustave, ki zagotavlja vsakomur pravico do zdravega življenjskega okolja.
3. Pobudniki primerjajo urejenost težkega prometa v Murski Soboti z urejenostjo v drugih krajih Slovenije, ki so že dobili obvoznice, in ugotavljajo: "žalostno je, da ima en del matičnega naroda pri reševanju te problematike manj pravic od drugih".
Omenijo še, da so z izpodbijanim členom kršene tudi določbe Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 32/93 in 1/96 - v nadaljevanju ZVO); ne povedo, katera in kako.
4. Pobudniki torej predlagajo, naj Ustavno sodišče izpodbijano določbo odpravi ali razveljavi. S tem bi bil ob nedeljah, praznikih in dela prostih dneh, deloma tudi vsako noč prepovedan promet tovornih in drugih težkih vozil po cesti št. G 1 - 3.
5. Nasprotni udeleženec Ministrstvo za notranje zadeve odgovarja, da pobudniki pripisujejo Odredbi bistveno širši pomen, kot ji ga določa Zakon. Z njo da namreč ni mogoče vplivati na skupen promet, temveč le na njegovo časovno razporeditev. Omejitev velja le za nekatere ceste in sicer za tiste, na katerih je mogoče ob koncu tedna in ob praznikih pričakovati povečan promet osebnih avtomobilov in vozil za prevoz oseb; tako bi po mnenju nasprotnega udeleženca lahko Odredbi očitali neskladje z Ustavo prebivalci ob vseh drugih cestah, ki jih omejitev ni zajela.
Minister dopušča, da bi ob primerni naravnanosti zakonske ureditve morda Odredba lahko v določeni meri vplivala tudi na okoljevarstveno problematiko, ocenjuje pa, da bi bil ta vpliv pičel, dokler Slovenija nima mdr. ustrezne cestne infrastrukture.
6. Pobudniki se z odgovorom nasprotnega udeleženca ne strinjajo. Menijo, da namen 3. člena Odredbe vendarle ni zgolj nemoteno odvijanje prometa, temveč med drugim tudi obvarovanje ljudi pred hrupom, izpušnimi plini in drugimi neugodnosti v določenih dneh. Opozarjajo na visoko raven človekovih pravic in njihovega varovanja v mednarodni skupnosti in sklepajo, da pristojno ministrstvo samo zaradi nemotenega odvijanja prometa ni upravičeno do kršenja človekove pravice do enakosti pred zakonom in do zdravega življenjskega okolja.
B.
7. Z določbami 3. člena Odredbe je na nekaterih cestah, med drugim tudi na cesti G 1 - 3 (Pesnica - Lenart - Murska Sobota - Lendava - mednarodni prehod Dolga vas) nekaterim tovornim vozilom (1. člen Odredbe) v določenih obdobjih, dneh oziroma urah promet prepovedan. Z izpodbijanim zadnjim odstavkom 3. člena Odredbe pa je na cesti G 1 - 3 za nekatera tovorna vozila promet v eni od smeri in pod določenimi pogoji vendarle dovoljen.
8. Iz dovolj prepričljivih navedb pobudnikov izhaja - in nasprotni udeleženec tega ne izpodbija - da bi se dejanski položaj pobudnikov glede imisij, katerih izvor je promet po cesti G 1 - 3, vsaj v določenih časovnih obdobjih, če že ne tudi v celoti gledano, izboljšal, če bi izpodbijane določbe ne bilo ali ne bilo več. Njihov pravni položaj pa bi se v zvezi s tem spremenil vsaj toliko, da bi pri morebitnih zahtevah, naj se ta prepoved iz prvega odstavka 3. člena Odredbe spoštuje, imeli v teh določbah oporo.
9. Ustavno sodišče je zato pobudnikom priznalo pravni interes za izpodbijanje drugega odstavka 3. člena Odredbe; v pojasnjenem smislu namreč ta določba posega tudi v njihov pravni položaj.
10. Zakon o varnosti cestnega prometa (Uradni list RS, št. 30/98, 61/2000 in 21/02 - v nadaljevanju ZVCP) ureja, kot izhaja že iz njegovega naslova, še natančneje pa iz 1. člena (Vsebina zakona), pravila javnega cestnega prometa in pogoje za udeležbo v cestnem prometu. Vprašanja imisij, ki jih povzroča cestni promet, niso predmet tega zakona. Delna izjema v 99. členu tega zakona (Varstvo cest in okolja) velja za posameznega udeleženca v cestnem prometu, ne za ta promet v celoti.
11. Tretji odstavek 101. člena ZVCP pooblašča pristojnega ministra, da z odredbo prepove ali omeji promet vseh ali posameznih vrst udeležencev v cestnem prometu, to pa glede na en sam namen, namreč, "če je potrebno zagotoviti nemoteno odvijanje cestnega prometa".
12. Pravkar navedena zakonska določba je edina pravna podlaga Odredbe, le nanjo se Odredba v svojem uvodu tudi sklicuje.
13. Po tretjem odstavku 153. člena Ustave (usklajenost pravnih aktov) morajo biti podzakonski predpisi med drugim v skladu z zakoni.
14. Pobudniki smiselno očitajo pristojnemu ministrstvu, da pri odločitvah v sklopu omejitev prometa z Odredbo ni upošteval imisij, ki jih v njihovem okolju povzroča (omejeno dovoljeni) promet.
15. Ustavno sodišče ugotavlja, da bi bilo v očitnem neskladju z Zakonom in zato tudi z Ustavo (tretji odstavek 153. člena), ko bi minister, pristojen za notranje zadeve, s podzakonskim aktom, temelječim na pooblastilu iz tretjega odstavka 101. člena ZVCP, predpisal omejitve prometa, ki bi imele kakršenkoli drug namen in razlog mimo potrebe, zagotoviti nemoteno odvijanje prometa.
16. Pobuda je zaradi vsega obrazloženega očitno neutemeljena in jo je bilo treba zavrniti.
17. Ustavno sodišče ne more ocenjevati, kako je z dopustnostjo ali nedopustnostjo imisij, na katere opozarjajo pobudniki, saj take pristojnosti nima. V zvezi z navedbami pobudnikov glede tega ugotavlja le, da za obrambo pred morebitnimi nedopustnimi imisijami, povzročenimi s prometom po cesti št. G 1 - 3, niso ubrali prave pravne poti. Kolikor zatrjujejo neskladnost z določbami ZVO, tega ne konkretizirajo in ne utemeljujejo, zato je bilo treba pobudo tudi v tem delu zavrniti.
C.
18. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo z osmimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval sodnik Čebulj.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić
zanjo Namestnik predsednice
dr. Janez Čebulj