U-I-192/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-192/00
Datum odločitve:
7. 3. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 34
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.192.00
Akt:
Zakon o urejanju statusa državljanov drugih republik naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 61/99 in 64/01) (ZUSDDD)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o urejanju statusa državljanov drugih republik naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 61/99 in 64/01) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik le na splošno zatrjuje, da določena vprašanja ureditve položaja državljanov drugih republik nekdanje SFRJ niso pravno urejena ali niso urejena tako, kot sam meni, da bi morala biti urejena. Tako razumljeno pobudo pa je treba zavreči: glede na 160. člen Ustave in 21. člen Zakona o Ustavnem sodišču Ustavno sodišče ni pristojno presojati, ali je v skladu z Ustavo, da posamezna vprašanja niso zakonsko urejena, razen če bi šlo za vprašanja, katerih ureditev izrecno terja Ustava.
Geslo:
Pravni interes kot procesna predpostavka ustavnosodnega postopka.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 21., 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Blagoje Mikovič, Ljubljana
Datum vloge:
5. 7. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21244
Dokument v PDF obliki:
U-I-192-00.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-192/00-4
7. 3. 2002
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Blagoje Mikovića iz Ljubljane na seji dne 7. marca 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o urejanju statusa državljanov drugih republik naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 61/99 in 64/01) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnik navaja, da s svojo vlogo daje pobudo za spremembo Zakona o urejanju statusa državljanov drugih republik naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji (v nadaljevanju ZUSDDD).
Meni, da bi morale biti nekdanjim državljanom SFRJ, ki živijo v Republiki Sloveniji, priznane vse pravice, ki so jih uživali pred njeno osamosvojitvijo (enakost z državljani Republike Slovenije, pravica do enake vojaške pokojnine glede na čin in ne glede na datum upokojitve, pravica do vojaškega stanovanja in do osebnih dokumentov). Poudarja, da glede njegove pravice do pokojnine teče postopek pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani, da je dne 1. 10. 1998 dobil dovoljenje za stalno prebivanje, vendar brez pravic, ki jih je imel pred 25. 6. 1991, in da je vložil pobudo, s katero zahteva, da se mu izda vozniško dovoljenje brez odvzema jugoslovanskega vozniškega dovoljenja.
Predlaga, naj Ustavno sodišče "smiselno" razveljavi ZUSDDD in naloži zakonodajalcu ureditev materialnih, finančnih in statusnih pravic, ki so jih pridobili kot državljani nekdanje SFRJ.
2. Iz pobudnikove vloge izhaja, da se pobudnik zavzema za pravno ureditev položaja državljanov drugih republik nekdanje SFRJ, na podlagi katere bi jim bile v Republiki Sloveniji priznane vse pravice, ki so jih uživali v nekdanji SFRJ. ZUSDDD, ki ga pobudnik izpodbija, ureja pogoje, ki jih morajo izpolnjevati državljani drugih republik za pridobitev dovoljenja za stalno prebivanje. Kot je razvidno iz pobudnikove vloge, je pobudnik že pridobil dovoljenje za stalno prebivanje v Republiki Sloveniji.
Pobudnik ne navaja, s katero določbo Ustave naj bi bil ZUSDDD v neskladju in v čem bi bil njegov pravni položaj drugačen, če bi izpodbijani zakon urejal uveljavljanje še drugih pravic, ki so urejene v predpisih, ki urejajo posamezna pravna področja. Tako je uveljavljanje pravice do vojaške pokojnine urejeno v Zakonu o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 - ZPIZVZ).
Pobudnik tudi sam navaja, da je glede pravice do izdaje slovenskega vozniškega dovoljenja brez odvzema jugoslovanskega vozniškega dovoljenja že uveljavljal s pobudo, s katero je izpodbijal prvi odstavek 134. člena Zakona o varnosti cestnega prometa (Uradni list RS, št. 30/98 in nasl. - ZVCP). Navedeno pobudo je Ustavno sodišče sprejelo in se zadeva obravnava pod št. U-I-119/99.
3. Pobudnik le na splošno zatrjuje, da določena vprašanja ureditve položaja državljanov drugih republik nekdanje SFRJ niso pravno urejena ali niso urejena tako, kot sam meni, da bi morala biti urejena. Tako razumljeno pobudo pa je treba zavreči: glede na 160. člen Ustave in 21. člen Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče ni pristojno presojati, ali je v skladu z Ustavo, da posamezna vprašanja niso zakonsko urejena, razen če bi šlo za vprašanja, katerih ureditev izrecno terja Ustava.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam-Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Franc Testen. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i c a
dr. Dragica Wedam-Lukić