U-I-269/01
Natisni
Opravilna št.:
U-I-269/01
Datum odločitve:
14. 3. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 39
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.269.01
Akt:
Zakon o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 26/91) (ZPDPD)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 26/91) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnica v svoji vlogi ni navedla, na kakšen način naj bi izpodbijani zakon posegal v njen pravni položaj. Pobudnica bi morala izkazati, da predpis, ki ga izpodbija, neposredno posega v njene pravice, pravne interese oziroma pravni položaj in da bi ugoditev njenemu predlogu privedla do spremembe njenega položaja. Zgolj dejstvo, da se pobudnica ne strinja z določeno pravno ureditvijo, pa ne zadošča za izkazanost pravnega interesa.
Geslo:
Pravni interes kot procesna predpostavka ustavnosodnega postopka.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Marta Janež, Ljubljana
Datum vloge:
18. 12. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21284
Dokument v PDF obliki:
U-I-269-01.pdf
114 KB
Prenesite datoteko
U-I-269/01-4
14. 3. 2002
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Marte Janež iz Ljubljane na seji dne 14. marca 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 26/91) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnica izpodbija ureditev dela prostih dni v 2. členu Zakona o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji (ZPDPD), po kateri so kot dela prosti dnevi določeni verski prazniki: božič, velikonočna nedelja in ponedeljek, binkoštna nedelja, Marijino vnebovzetje in dan reformacije. Pobudnica meni, da so uzakonjeni dela prosti dnevi krščanski prazniki, kar naj bi pomenilo, da je krščanska vera uzakonjena državna religija Republike Slovenije. To naj bi bilo v neskladju s 7. členom Ustave, ki govori o ločenosti države in verskih skupnosti.
2. V skladu s 24. členom Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo da Ustavnemu sodišču pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, če izkaže svoj pravni interes. Ta je podan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma njegov pravni položaj. Pobudnikov interes mora biti torej njegov oseben interes in ne splošen interes, v obrambi katerega bi lahko nastopal vsak posameznik.
3. Pobudnica v svoji vlogi ni navedla, na kakšen način naj bi izpodbijani zakon posegal v njen pravni položaj. Pobudnica bi morala izkazati, da predpis, ki ga izpodbija, neposredno posega v njene pravice, pravne interese oziroma pravni položaj in da bi ugoditev njenemu predlogu privedla do izboljšanja njenega pravnega položaja. Zgolj dejstvo, da se pobudnica ne strinja z določeno pravno ureditvijo, pa ne zadošča za izkazanost pravnega interesa. Ker pobudnica ni izkazala svojega pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam-Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Franc Testen in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i c a
dr. Dragica Wedam-Lukić