Up-394/01
Natisni
Opravilna št.:
Up-394/01
Datum odločitve:
25. 4. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.394.01
Akt:
Ustavna pritožba ml. A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 964/2000 z dne 20. 6. 2001 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. Ks 10/2000
Izrek:
Ustavna pritožba ml. A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 964/2000 z dne 20. 6. 2001 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. Ks 10/2000 z dne 24. 5. 2000 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker niso izpolnjene procesne predpostavke, se ustavna pritožba zavrže.
Geslo:
1.4.52.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Upravičenost za vložitev ustavne pritožbe.

1.2.51.6 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Ustavna pritožba.
Pravna podlaga:
Člen 55.1.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
17. 9. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US22370
Up-394/01-7
21. 5. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe ml. A. A. iz Ž., ki jo zastopa zakonita zastopnica B. B. iz Z., ter C. C. iz V. na seji senata dne 25. aprila 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba ml. A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 964/2000 z dne 20. 6. 2001 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. Ks 10/2000 z dne 24. 5. 2000 se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnici z ustavno pritožbo izpodbijata sklep Višjega sodišča v Ljubljani v zvezi s sklepom zunajobravnavnega senata Okrožnega sodišča v Kranju, ki je s sklepom kot neutemeljeno zavrnilo pritožbo oškodovanke B. B. kot tožilke zoper sklep preiskovalne sodnice opr. št. Kpr 25/96 z dne 30. 6. 1999 in kot neutemeljeno zavrnilo zahtevo oškodovanke kot tožilke za uvedbo preiskave. Pritožnici zatrjujeta kršitev 2., 8., 14., 15., 17., 18., 21., 23., 34. in 56. člena Ustave ter kršitve členov 2, 3, 6 in 13 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 - EKČP).
B.
2. Ustavno pritožbo lahko ob pogojih, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS), vloži vsakdo, ki meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, ki jo vloži neupravičena oseba (tretja alineja prvega odstavka 50. člena ZUstS). Ustavna pritožba je torej dopustna le, če jo vloži upravičena oseba. Kadar so z ustavno pritožbo izpodbijane odločbe sodišč, to predpostavlja, da gre za osebo, ki je sodelovala v postopku pred sodiščem kot stranka.
3. Pritožnica ml. A. A. ni bila udeležena v postopku, v katerem sta bili izdani izpodbijani odločbi. Ker pritožnica A. A. ni upravičena oseba, je Ustavno sodišče njeno ustavno pritožbo zavrglo.
4. Glede ustavne pritožbe pritožnice B. B. je treba navesti stališče Ustavnega sodišča, sprejeto v sklepu št. Up-285/97 z dne 10. 5. 2001 (Uradni list RS, št. 52/01 in OdlUS X, 115), po katerem subsidiarni tožilec iz kazenskega postopka ni aktivno legitimiran za vložitev ustavne pritožbe.
5. Takšno stališče je Ustavno sodišče sprejelo v primeru, ko je bil s sodno odločbo, ki jo je izpodbijal subsidiarni tožilec, kazenski postopek zoper obdolženca pravnomočno končan. V obravnavanem primeru pa se kazenski postopek še ni začel (šteje se, da se kazenski postopek začne z izdajo sklepa o uvedbi preiskave), saj je bila pritožničnina vloga, s katero je zahtevala uvedbo preiskave, po opravljenem formalnem in vsebinskem preizkusu v enem delu zavržena, ker je oškodovanka umaknila zahtevo za preiskavo, v preostalem delu pa zaradi neobstoja utemeljenega suma zavrnjena kot neutemeljena. Tudi za ta primer je treba ugotoviti, da pravica oškodovanke začeti kazenski pregon zoper tistega, ki naj bi s kaznivim dejanjem posegel v njene pravice, ni ustavna pravica in tudi ne pomeni pravice doseči kazenske obsodbe. To pa ne pomeni, da pritožnica kot upravičena tožilka nima možnosti, da bi v primeru, če je bila s pravnomočnim sklepom zahteva za preiskavo zavrnjena, ker ni bil podan utemeljen sum, da je osumljenec oziroma obdolženec storil kaznivo dejanje, smela zahtevati uvedbo kazenskega postopka, če predloži nove dokaze, na podlagi katerih se senat lahko prepriča, da so izpolnjeni pogoji za uvedbo kazenskega postopka. Glede na to oškodovanki kot tožilki s pravnomočno odločitvijo o zavrnitvi vloge, s katero je želela začeti kazenski pregon, sama po sebi ni mogla biti kršena nobena njena človekova pravica ali temeljna svoboščina. Pritožnica zato tudi v tem primeru ni upravičena vložiti ustavne pritožbe zoper izpodbijano sodno odločitev.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Zvonko Fišer ter člana dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednik senata
dr. Zvonko Fišer