U-I-4/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-4/00
Datum odločitve:
8. 11. 2001
Objavljeno:
OdlUS X, 188
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:U.I.4.00
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega plana za obdobje 1986 - 2000 in srednjeročnega družbenega plana Občine Žalec - za območje Občine Žalec (Uradni list RS, št. 37/99), 2. al 9., 12. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti druge alinee 9. člena in 12. člena Odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega plana za obdobje 1986 - 2000 in srednjeročnega družbenega plana Občine Žalec - za območje Občine Žalec (Uradni list RS, št. 37/99) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Krajani so imeli možnost, da se seznanijo s predvideno ureditvijo in se o njej izjavijo, zato je očitek pobudnikov o neskladnosti Plana z določbami ZUN neutemeljen. Ker v postopku priprave in sprejemanja Plana ni bilo očitanih kršitev določb ZUN, Plan očitno tudi ne more biti v neskladju z 39. in s 44. členom Ustave.
Vlada je izdala Sklep, s katerim je Občini priporočila dopolnitve predloga Plana, kar je Občina pred sprejemom akta upoštevala, zato je očitno neutemeljeno mnenje pobudnikov, da je Plan v neskladju z ZUreP.
Geslo:
Urejanje prostora, postopek sprejemanja planskih aktov.
Urejanje prostora, postopek sprejemanja prostorskega izvedbenega plana.
Urejanje prostora, sodelovanje zainteresiranih občanov pri sprejemanju plana.
Svoboda izražanja.
Sodelovanje pri upravljanju javnih zadev.
Pravna podlaga:
Ustava, 39., 44. čl.
Zakon o planiranju in urejanju naselij v prehodnem obdobju ZPUP), 2. čl.
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 37., 38., 39. čl.
Zakon o urejanju prostora (ZUreP), 49, 50. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Vlado Cokan in Magda Simonič, Žalec
Datum vloge:
6. 1. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US21044
Dokument v PDF obliki:
U-I-4-00.pdf
134 KB
Prenesite datoteko
U-I-4/00-18
8.11.2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Vlada Cokana in Magde Simonič iz Žalca na seji dne 8. novembra 2001
s k l e n i l o:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti druge alinee 9. člena in 12. člena Odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega plana za obdobje 1986 - 2000 in srednjeročnega družbenega plana Občine Žalec - za območje Občine Žalec (Uradni list RS, št. 37/99) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnika izpodbijata zgoraj navedeni določbi Odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega plana za obdobje 1986 - 2000 in srednjeročnega družbenega plana Občine Žalec - za območje Občine Žalec (v nadaljevanju Plan), ki načrtujeta širitev kamnoloma Velika Pirešica. Pobudnika navajata, da živita v neposredni bližini kamnoloma, ki zaradi tresenja tal, hrupa, prahu in padanja kamenja na bližnje stanovanjske objekte ogroža njun bivalni prostor. V Uradnem listu Republike Slovenije št. 43/98 naj bi bil objavljen sklep, s katerim je bila odrejena javna razgrnitev osnutka Plana v prostorih Občine Žalec in prizadetih krajevnih skupnostih ter predviden terminski plan javnih obravnav, vključno za Krajevno skupnost Galicija (dne 18. 6. 1999). Pobudnika navajata, da se krajani Galicije javne razgrnitve in javne obravnave osnutka Plana niso udeležili, ker o tem niso bili primerno obveščeni, zato naj bi bil Plan v nasprotju s 37., z 38. in z 39. členom Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju ZUN). Obvestilo o javni razgrnitvi in javni obravnavi osnutka Plana naj bi nekateri krajani videli na objektu trgovine Košarica v Pernovem, čeprav jih o javnih zadevah običajno obveščajo na posebnih panojih. Tudi obvestilo na objektu trgovine naj bi omenjalo le javno obravnavo v prostorih Občine Žalec. Iz zapisnika o javni obravnavi naj bi izhajalo, da bodo pripombe krajanov Galicije na osnutek Plana posredovane po opravljeni javni obravnavi na lokaciji kamnoloma, ki jo bosta organizirala Krajevna skupnost in lastnik kamnoloma. Ker naj bi javne obravnave ne bilo, naj bi bili krajani izigrani, podobno kot je v odločbi št. U-I- 126/93 z dne 18. 11. 1993 (Uradni list RS, št. 67/93 in OdlUS II,105) ugotovilo Ustavno sodišče. Krajevna skupnost Galicija naj bi dala soglasje k Programskim zasnovam za kamnolom Velika Pirešica na podlagi podpore približno dvanajstih gospodinjstev, ki so za to prejela od 150 000 do 200 000 SIT, vendar to ne more nadomestiti javne obravnave. Izpodbijani določbi Plana naj bi bili zato v nasprotju tudi z 39. členom Ustave, ki vsakomur zagotavlja pravico do informacije javnega značaja in v nasprotju s 44. členom Ustave, po katerem ima vsak pravico, da v skladu z zakonom sodeluje pri upravljanju javnih zadev. Šele 7. 9. 1998 naj bi se krajani Galicije seznanili z osnutkom Plana in o svojih pripombah obvestili Občino Žalec, Krajevno skupnost Galicija in Cestno podjetje Celje. Istočasno naj bi pripombe na osnutek Plana posredovala direktorica doma, v katerem so psihično prizadete osebe, ker jim bo širitev kamnoloma povzročila večje neprijetnosti. Pobudnika navajata, da je osnutek Plana predvideval širitev kamnoloma v obsegu 29,31 ha, Plan pa načrtuje kamnolom na 33,339 ha zemljišča. Izpodbijani določbi Plana naj bi zato urejali poseg v prostor, ki ni bil predmet javne razgrnitve in javne obravnave, kar je v nasprotju z ZUN. Plan naj bi bil po sklepu Vlade neusklajen z obveznimi izhodišči republiških planskih aktov, saj iz strokovnega mnenja Urada Republike Slovenije za prostorsko planiranje (v nadaljevanju Urad) izhaja, da mora kamnolom ostati v nespremenjenem obsegu. Izpodbijani določbi Plana pa načrtujeta povečanje kamnoloma s prvotnih 15 ha na 33,339 ha, zato sta v nasprotju z 49. in s 50. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju ZUreP) in se ne smeta izvajati, kot je to v podobnem primeru že odločilo Ustavno sodišče v odločbi št. U-I-298/95 z dne 27. 2. 1997 (Uradni list RS, št. 15/97 in OdlUS VI, 23).
2. Občina Žalec v odgovoru navaja, da je bil postopek priprave in sprejemanja Plana v skladu z ZUN in ZUreP. Priložila je dokumentacijo, iz katere naj bi izhajalo, da je njena strokovna služba Krajevno skupnost Galicija seznanila s postopkom priprave in sprejemanja Plana in jo zaprosila, naj krajane obvesti o začetku in trajanju javne razgrnitve in o javni obravnavi osnutka Plana. Zakonitost priprave in sprejemanja Plana naj bi dokazovale zlasti naslednje listine: zapisnik o javni obravnavi osnutka Plana z dne 24. 6. 1998; obvestilo Krajevne skupnosti Galicija, da bo pripombe krajanov na osnutek Plana posredovala do 15. 9. 1998; obvestilo Krajevne skupnosti Galicija z dne 16. 9. 1998, s katerim Občino Žalec seznanja, da v dogovorjenem roku ni mogla posredovati stališča do osnutka Plana in soglasje Krajevne skupnosti Galicija k osnutku Plana z dne 12. 10. 1998, skupaj s soglasji nekaterih krajanov. Občina Žalec navaja, da je Župan oblikoval stališča do pripomb z javne razgrnitve in javne obravnave osnutka Plana. Pri tem naj bi osnutek Plana predvideval največjo možno površino kamnoloma. Predlog Plana, ki ga je Občina Žalec posredovala v mnenje Vladi, naj bi obsegal manjšo površino. Predlog Plana naj bi pripravljalec pred sprejemom na Občinskem svetu uskladil z mnenjem Vlade, po katerem predlog Plana ni bil usklajen z obveznimi izhodišči republiških planskih aktov, ker ni prikazoval pridobivalnega in raziskovalnega območja kamnoloma po veljavnih odločbah. Plan, ki ga je sprejel Občinski svet, naj bi bil usklajen in kot tak poslan v vednost Uradu.
3. Pojasnila je poslal tudi Urad. Pojasnil je, da nahajališče tehničnega gradbenega kamna, ki se nahaja v obravnavanem kamnolomu, v državnih prostorskih planskih aktih ni obvezno izhodišče za pripravo prostorskih planov lokalnih skupnosti. Sklep Vlade naj bi zato le priporočal, da se predlog Plana uskladi z izdanimi upravnimi dovoljenji. Občina naj bi priporočilu Vlade sledila in vrisala meje raziskovalnega in pridobivalnega območja kamnoloma po izdanih odločbah tako, da predvideno povečanje pridobivalnega prostora v kamnolomu ni preseglo mejo raziskovalnega prostora. Občina naj bi sprejela usklajen Plan in ga posredovala Uradu v vednost.
B.
4. Zakon o planiranju in urejanju naselij v prehodnem obdobju (Uradni list RS, št. 48/90 in nasl. - v nadaljevanju ZPUP) pri pripravi in sprejemanju prostorskih planov napotuje na uporabo določb ZUN. V 2. členu ZPUP določa, da se spremembe in dopolnitve prostorskih sestavin družbenih planov občin pripravljajo in sprejemajo po postopku, ki je predpisan za pripravo in sprejem prostorskih izvedbenih aktov. Po 37. členu ZUN pristojni organ občine odredi, da se osnutek prostorskega izvedbenega akta javno razgrne na sedežu občine in v prizadetih krajevnih skupnostih.
Razgrnitev traja najmanj en mesec. Po 38. členu ZUN se med javno razgrnitvijo osnutek prostorskega izvedbenega akta tudi javno obravnava. O pričetku in trajanju javne razgrnitve osnutka in času javne obravnave morajo biti na primeren način obveščeni prebivalci krajevnih skupnosti. V skladu z 39. členom ZUN po poteku javne razgrnitve obravnava pristojni organ pripombe in predloge ter zavzame do njih stališče.
5. ZUN torej poleg obveznosti javne razgrnitve prostorskih planov občin predpisuje tudi njihovo javno obravnavo. Z odredbo o javni razgrnitvi in javni obravnavi osnutka planskega akta morajo biti ustrezno obveščeni občani v krajevnih skupnostih. Občine se v takih primerih poslužujejo zlasti občinskih uradnih in drugih javnih glasil. V obravnavanem primeru je Občina Žalec v Uradnem listu objavila sklep, s katerim je odredila, da javna razgrnitev osnutka Plana traja en mesec in poteka tudi v prostorih Krajevne skupnosti Galicija. V času javne razgrnitve so bile s sklepom predvidene javne obravnave osnutka Plana v prostorih sejne sobe Občine Žalec. Za Krajevno skupnost Galicija je bila javna obravnava predvidena 18. 6. 1998 ob 19. uri. Iz dokumentacije izhaja, da so se njeni krajani udeležili javne obravnave osnutka akta v prostorih Občine Žalec, zato je zmotno zatrjevanje pobudnikov, da se krajani Galicije postopka sprejemanja Plana niso udeležili, ker o njem niso bili primerno obveščeni. Iz zapisnika o javni obravnavi izhaja, da so na njej krajani sprejeli stališče, da bodo pripombe na osnutek Plana posredovali po javni obravnavi, ki naj bi jo na lokaciji kamnoloma organizirala Krajevna skupnost Galicija in lastnik kamnoloma. Pri tem pa ZUN ne predpisuje, da je treba javno obravnavo organizirati v prostorih vseh prizadetih krajevnih skupnostih, kot to očitno zmotno razumeta pobudnika. ZUN namreč oblike javne obravnave ne določa. Opravi se med javno razgrnitvijo, kar pomeni, da je časovno omejena le s trajanjem javne razgrnitve. Tudi pripombe, ki so jih pobudniki v obravnavanem primeru posredovali Občini Žalec po preteku javne razgrnitve osnutka Plana, na zakonitost postopka sprejemanja Plana ne morejo vplivati. Zmotno je tudi mnenje pobudnikov, da stališče občanov z javne obravnave pripravljalca akta zavezuje.
Pripravljalcu prostorskega izvedbenega akta namreč ni treba upoštevati stališč, pripomb in mnenj, danih v postopku javne razgrnitve in javne obravnave. Zakon mu nalaga le obveznost, da jih obravnava in do njih zavzame stališče (39. člen ZUN). Krajevna skupnost pa po ZUN ni pooblaščena za dajanje soglasja k osnutku akta, temveč lahko kot vsak drug udeleženec pri javni razgrnitvi in javni obravnavi k osnutku daje le pripombe in predloge, na katere občinski svet ni vezan.
6. Bistvo javne razgrnitve in javne obravnave je zlasti v tem, da se prizadeti seznanijo s predvideno ureditvijo, da nanjo reagirajo in da pripravljalec akta na podlagi reakcij še enkrat pretehta svoj predlog. Izvedba javne razgrnitve in javne obravnave lahko prispeva k bolj demokratični, bolj argumentirani in bolj pretehtani odločitvi. Ker so v obravnavanem primeru krajani Galicije imeli možnost, da se seznanijo s predvideno ureditvijo in se o njej izjavijo, je očitek pobudnikov o neskladnosti Plana z določbami 37., 38. in 39. člena ZUN neutemeljen.
7. Pobudnika tudi neutemeljeno očitata, da Plan v nasprotju z ZUN načrtuje večji kamnolom, kot je bil predviden v njegovem osnutku, ki je bil predmet javne razgrnitve. V programski zasnovi osnutka Plana je bila predvidena širitev kamnoloma v obsegu 29,31 ha, Plan pa ureja celotno območje kamnoloma v obsegu 33,339 ha. Plan zato ne načrtuje večje širitve kamnoloma, kot je to urejal osnutek Plana, saj celotno območje kamnoloma vključuje tudi površino obstoječega kamnoloma, ki po oceni pobudnikov znaša 15 ha.
8. Ker v postopku priprave in sprejemanja Plana ni bilo očitanih kršitev določb ZUN, Plan očitno tudi ne more biti v neskladju z 39. in s 44. členom Ustave.
9. Po 49. in 50. členu ZUreP je treba za osnutek prostorskega plana občine pred sprejemom pridobiti še ugotovitev Vlade o njegovi usklajenosti z obveznimi izhodišči prostorskih sestavin dolgoročnega plana Republike Slovenije in z rešitvami, določenimi v srednjeročnem planu Republike Slovenije.
10. Občina je v postopku usklajevanja interesov v prostoru po 49. in 50. členu ZUreP zaprosila za mnenje Vlade o usklajenosti predloga Plana z obveznimi izhodišči prostorskih sestavin državnih planskih aktov. Vlada je izdala Sklep, s katerim je Občini priporočila dopolnitve predloga Plana, kar je Občina pred sprejemom akta upoštevala. Zato je očitno neutemeljeno mnenje pobudnikov, da je Plan v neskladju z 49. in s 50. členom ZUreP.
11. Iz zgoraj navedenih razlogov je Ustavno sodišče pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti Plana zavrnilo kot očitno neutemeljeno.
C.
12. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen