U-I-241/00
Natisni
Opravilna št.:
U-I-241/00
Datum odločitve:
10. 10. 2001
Objavljeno:
OdlUS X, 175
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:U.I.241.00
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o ureditvenem načrtu Zdravilišča Laško - KR1-del (Uradni list RS, št. 76/2000)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ureditvenem načrtu Zdravilišča Laško - KR1-del (Uradni list RS, št. 76/2000) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Okoliščina, da občinski svet pri obravnavi pripomb iz javne razgrnitve osnutka prostorskega izvedbenega akta ni upošteval predlogov pobudnika, ne pomeni neskladnosti z Zakonom o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, saj občinski organ po 39. členu tega zakona, pri pripravi dokončnega osnutka tega akta, ni vezan na dane pripombe.
S prostorskimi izvedbenimi akti se predvidevajo le posegi v prostor in se ne rešujejo lastninska razmerja v zvezi s temi posegi.
Planski akti ne vsebujejo vseh podrobnosti o posegih v okolje, zato za vsako manjšo spremembo prostorskega izvedbenega akta ni treba poprej spreminjati planskega akta.
Ustavno sodišče v postopku ustavnosodne kontrole ne presoja dejanj, ki so jih izvajalec del, investitorji ali druge osebe opravili v zvezi z uresničevanjem prostorskega izvedbenega akta.
Geslo:
Urejanje prostora,
Ureditveni načrt.
Prostorski ureditveni pogoji.
Prostorski izvedbeni akti.
Prostorske sestavine občinskih planskih aktov.
Lastnina,
Varstvo lastninske pravice.
Razlastitev.
Pravna podlaga:
Ustava, 67., 69. čl.
Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN), 21. 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29., 37., 38., 39. čl.
Zakon o urejanju prostora (ZUreP), 43. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
Opomba:
V obrazložitvi svoje odločitve se Ustavno sodišče sklicuje na svoji zadevi št. U-I-57/98 z dne 18. 2. 1999 - OdlUS VIII,38 in št. U-I-283/98 z dne 13. 5. 1998 - Uradni list RS, št. 41/99 - OdlUS VIII,99).
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Iva Vukanič in Nataša Vukanič, Ljubljana
Datum vloge:
18. 9. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US20992
Dokument v PDF obliki:
U-I-241-00.pdf
136 KB
Prenesite datoteko
U-I-241/00-8
10. 10. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Ive Vukanič in Nataše Vukanič iz Ljubljane na seji dne 10. oktobra 2001
s k l e n i l o :
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ureditvenem načrtu Zdravilišča Laško - KR1-del (Uradni list RS, št. 76/2000) se zavrne.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pobudnici izpodbijata Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o ureditvenem načrtu Zdravilišča Laško - KR1-del (v nadaljevanju Odlok), s katerim je ob rekonstruirani magistralni cesti Celje- Laško predvidena izgradnja kolesarske steze in hodnika za pešce. Predvidena izgradnja kolesarske steze in hodnika za pešce naj bi potekala preko parcel št. 54/2, 56/2 in 58/2 k.o. Debro, ki predstavljajo funkcionalno zemljišče stanovanjske hiše, zato naj bi to pomenilo poseg v pravico razpolaganja s funkcionalnim zemljiščem in s tem kršitev določb prvega odstavka 67. člena in 69. člena Ustave ter tretjega odstavka 66. člena Zakona o stavbnih zemljiščih (Uradni list RS, št. 44/97 - v nadaljevanju ZSZ). Izpodbijani odlok naj bi bil v nasprotju tudi s številnimi določbami Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list RS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju ZUN) in sicer s prvim odstavkom 17. člena, po katerem je treba z urbanističnim načrtovanjem določiti pogoje za ureditev poti za pešce in kolesarje, z 21. do 26. členom, ker pred izdajo odločbe niso bili sprejeti niti prostorski ureditveni pogoji niti prostorski izvedbeni načrti, s 27., 28. in 29. členom, ker Odlok ne vsebuje vseh elementov oziroma pogojev iz navedenih členov, ter s 34. in 44. členom, ker pred sprejetjem Odloka nista bila ustrezno spremenjena občinski srednjeročni in dolgoročni plan.
Pobudnici sta k razgrnjenemu osnutku Odloka dali pripombe in predlagali drugačno izvedbo sporne kolesarske steze in hodnika za pešce, vendar Občinski svet njunih predlogov ni sprejel. Zato pobudnici predlagata, naj Ustavno sodišče izpodbijani akt odpravi oziroma razveljavi.
2. Pobudnici navajata, da je bil Odlok sprejet predvsem zaradi že izvedenih gradbenih del v zvezi z rekonstrukcijo magistralne ceste na pododseku Dobro-Laško-Celjska cesta 1 oziroma v zvezi z opravljenimi pripravljalnimi deli za izgradnjo kolesarske steze in hodnika za pešce. V odločbi o priglasitvi del za rekonstrukcijo navedene ceste je bilo izrecno določeno, da investitor ne sme posegati v zemljišča na parc. št. 54/2, 56/2 in 58/2 k.o. Debro, dokler pisno ne izkaže pravic o do graditve oziroma posega, vendar investitor te prepovedi ni spoštoval.
Pobudnici navajata, da je investitor brez ustreznih dovoljenj in brez njunega soglasja opravil številna pripravljalna in gradbena dela na omenjenih parcelah (veliko nasutje peska na cesto, pločnik in kolesarsko stezo, s čimer je bila pritlična hiša spremenjena v kletno hišo). S tem sta izvajalec del in investitor posegla v sporne parcele, s čimer je bila dejansko v nasprotju z zakonom opravljena razlastitev. Doslej opravljeni posegi so torej v nasprotju z 69. členom Ustave, po katerem se lahko lastninska pravica omeji le v javno korist in proti ustreznem nadomestilu oziroma odškodnini.
3. Pobudnici utemeljujeta pravni interes za vložitev pobude s tem, da sta pravni naslednici po pokojni zemljiškoknjižni lastnici parcel št. 54/2, 56/2 in 58/2 k.o. Debro, ki so predmet urejanja z izpodbijanim aktom.
4. Občina Laško v odgovoru na pobudo najprej izpodbija pravni interes pobudnic za vložitev pobude. Pri tem navaja, da je temeljni cilj pobude v tem, da bi se preprečila poznejša razlastitev spornih parcel v javnem interesu, takšna namera pobudnic pa ne utemeljuje pravnega interesa za vložitev pobude za ustavnosodno presojo v smislu 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS). V odgovoru je navedeno, da je bil izpodbijani akt sprejet po zakonitem postopku v skladu z ZUN. Osnutek Odloka je bil pripravljen na podlagi planskih aktov Občine Laško, ki predvidevajo rekonstrukcijo magistralne ceste Celje-Laško. Osnutek Odloka je bil javno razgrnjen 30 dni, med javno razgrnitvijo je bila opravljena javna obravnava. V obravnavo razgrnjenega osnutka sta bili vključeni tudi pobudnici, ki sta k osnutku sporočili svoje pripombe in predloge, predvsem v smeri, da naj se predvideni posegi ne opravijo na njunem zemljišču, temveč na bližnjem zemljišču v lasti države in Občine Laško. Po končani javni razgrnitvi in javni obravnavi Občinski svet ni upošteval pripomb pobudnic, saj njunih predlogov o drugi lokaciji predvidenih posegov zaradi že opravljenih del in zgrajenih objektov ni bilo mogoče sprejeti (drugih pripomb pa ni bilo), in nato izpodbijani akt dokončno sprejel. Po navedbah v odgovoru z izpodbijanim aktom niso bile kršene določbe 67. in 69. člena Ustave, saj Odlok ne posega v njuno lastninsko pravico in ne pomeni akta o razlastitvi. Do razlastitve spornega zemljišča bi namreč lahko prišlo v ustreznem postopku ob pogojih iz ZSZ. Glede navedb pobudnic o številnih nepravilnostih, ki naj bi jih izvajalec del in investitor opravila z že izvedenimi pripravljalnimi in gradbenimi deli na spornih parcelah, pa Občina navaja, da ta vprašanja niso neposredno povezana z izpodbijanim odlokom in tako ne morejo biti predmet ustavnosodne presoja predpisa. Svoje interese in pravice v zvezi z omenjenimi posegi bi namreč pobudnici lahko uveljavljali v ustreznih upravnih postopkih oziroma v postopkih pred sodišči zaradi motenja posesti oziroma odškodnine za morebitno povzročeno škodo.
B.
5. Ustavno sodišče je pobudnicama glede na navedbe v pobudi priznalo pravni interes za vložitev pobude. Pobudnici sta namreč pravni naslednici po zemljiškoknjižni lastnici zemljišča, na katerem so z izpodbijanim odlokom predvideni določeni posegi, in ta okoliščina jima daje pravni interes.
6. Iz navedb v odgovoru na pobudo in iz dokumentacije v spisu izhaja, da je postopek priprave in sprejemanja Odloka potekal v skladu s pravili, ki so določena v 37. do 39. členu ZUN. Osnutek Odloka je utemeljen na občinskih planskih aktih, javna razgrnitev osnutka je trajala 30 dni, ob koncu javne razgrnitve je bila organizirana javna obravnava, pristojni občinski organ je obravnaval pripombe iz javne razgrnitve in zavzel do njih stališče, na podlagi osnutka in stališč do pripomb je Občinski svet sprejel dokončen osnutek Odloka. Pri obravnavi pripomb iz javne razgrnitve in zavzemanju stališč do teh pripomb pripravljavec osnutka Odloka sicer ni upošteval predlogov pobudnic, vendar to dejstvo ne pomeni neskladnosti z ZUN. Pri sprejemanju stališč do pripomb in predlogov iz javne razgrnitve in javne obravnave namreč pristojni občinski organ po 39. členu ZUN ni vezan na dane pripombe. V postopku sprejemanja prostorskih izvedbenih aktov mora biti prebivalcem in zainteresiranim organizacijam dana možnost, da se izjavijo o predlaganih rešitvah. Pripravljavcu akta oziroma pristojnemu občinskemu organu pa je prepuščena odločitev o tem, katere pripombe bodo glede na njihovo sprejemljivost oziroma utemeljenost upoštevane pri končni pripravi akta (39. člen ZUN). Zato okoliščina, da pri pripravi izpodbijanega akta niso bile upoštevane pripombe pobudnic, ne pomeni kršitve ZUN. Takšno stališče je Ustavno sodišče sprejelo že v več obravnavanih zadevah (sklep št. U-I- 57/98 z dne 18. 2. 1999, OdlUS VIII, 38, odločba št. U-I-283/98 z dne 13. 5. 1998, Uradni list RS, št. 41/99 in OdlUS VIII, 99).
7. Trditve pobudnic, da je izpodbijani akt v nasprotju s prvim odstavkom 67. člena Ustave (o lastnini) in z 69. členom Ustave (o razlastitvi), niso utemeljene. Po 22. členu ZUN se s prostorskimi izvedbenimi akti ob upoštevanju usmeritev dolgoročnega plana podrobneje obdelajo v srednjeročnem planu države oziroma lokalne skupnosti sprejete odločitve o graditvi, širitvi in prenovi naselij ter drugih posegih v prostor. S prostorskimi izvedbenimi akti se torej predvidevajo le posegi v prostor, z njimi pa se ne rešujejo lastninska razmerja v zvezi s temi posegi. Prostorski izvedbeni akt tako nima lastninskih elementov. Vprašanje v zvezi z lastninskimi razmerji oziroma lastninsko pravico na zemljiščih, predvidenih v posegih, se morajo razrešiti v nadaljnjih postopkih za pridobitev lokacijskega in gradbenega dovoljenja. Po Zakonu o graditvi objektov (Uradni list RS, št. 34/84 in nasl. - ZGO) namreč z gradnjo posameznega objekta ni mogoče pričeti prej, dokler investitor ne izkaže lastninske pravice na nepremičnini, na kateri namerava izvajati posege. Tako bo moral investitor pred pričetkom izvajanja posegov na spornih parcelah pridobiti lastninsko pravico. Morebitni postopek razlastitve pa bo potekal v skladu z določbami ZSZ, ki zagotavljajo pobudnicama ustrezno varstvo za zaščito njunih pravic.
8. Nadaljnji očitek pobudnic izpodbijanemu aktu je v tem, da nima podlage v prostorskih sestavinah občinskih planskih aktov, saj Občina pred njegovim sprejetjem svojih planov ni ustrezno spremenila. Tudi ta trditev pobudnic ni utemeljena. Kot je navedeno v odgovoru je v prostorskih sestavinah srednjeročnega plana Občine Laško za obdobje 1986-1990 in v prostorskih sestavinah dolgoročnega plana Občine Laško za obdobje 1986-2000 predvidena rekonstrukcija magistralne ceste Celje-Laško. Na podlagi navedenih planskih aktov je bil sprejet Odlok o ureditvenem načrtu zdravilišča Laško (Uradni list RS, št. 55/93), ki je med več posegi predvidel tudi rekonstrukcijo navedene ceste. Ker v ureditvenem načrtu ni bilo urejeno vprašanje postavitve kolesarske steze in hodnika za pešce, je Občina Laško ta problem razrešila s sprejetjem izpodbijanega akta, ki pomeni dopolnitev ureditvenega načrta glede rekonstrukcije ceste.
Izgradnja kolesarske steze in hodnika za pešce ob magistralni cesti pomeni enega od detajlov izgradnje ceste in je tako kot sama rekonstrukcija ceste utemeljena v občinskih planskih aktih. Po 43. členu Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 18/84 in nasl. - v nadaljevanju ZUreP) srednjeročni plan v prostorskih sestavinah določa območja stavbnih zemljišč, na katerih se bodo gradila, širila ali prenavljala naselja oziroma izvajali drugi posegi v prostor, ki se podrobneje operacionalizirajo s prostorskimi izvedbenimi akti. Planski akti tako ne vsebujejo vseh podrobnosti o posegih v okolje, zato jih ni treba spreminjati ob vsaki nadaljnji predvideni dopolnitvi prostorskega izvedbenega akta. Glede na navedeno okoliščina, da predvidena zgraditev kolesarske steze in hodnika za pešce ob rekonstruirani magistralni cesti ni bila izrecno zajeta v občinskem planskem aktu oziroma da zaradi nje planski akt ni bil spremenjen, ne pomeni kršitve določb ZUN in ZUreP.
9. Pobudnici navajata, da naj bi bil izpodbijani akt v nasprotju še z nekaterimi drugimi določbami ZUN. Tako naj bi bil Odlok v nasprotju s prvim odstavkom 17. člena ZUN, ki določa, da je treba z urbanističnim načrtovanjem določiti pogoje za ureditev poti za pešce in kolesarje. V pobudi ni navedeno, v čem naj bi bilo to nasprotje, vendar takšnega nasprotja očitno ni, saj je predmet izpodbijanega akta prav ureditev kolesarske steze in hodnika za pešce. Odlok naj bi bil v nasprotju tudi z določbami 21. do 26. člena ZUN, ker pred njegovo izdajo niso bili izvedeni niti prostorski ureditveni pogoji niti prostorski izvedbeni načrti.
Tudi ta trditev ni utemeljena, saj prostorski ureditveni pogoji po ZUN niso predhodna faza priprave prostorskih izvedbenih načrtov, temveč so posebna oblika prostorskega izvedbenega akta, ki pride v poštev takrat, kadar ni pogojev za sprejetje prostorskih izvedbenih načrtov, med katere spadajo tudi ureditveni načrti. Pobudnici navajata še, da naj bi bil izpodbijani akt v nasprotju z ZUN (z določbami 27. do 29. člena), ker ne vsebuje vseh elementov, ki jih predvideva Zakon. Ker te trditve niso konkretizirane oziroma v njih ni utemeljitve zatrjevanega neskladja, jih Ustavno sodišče ni moglo upoštevati.
10. Po 21. členu ZUstS Ustavno sodišče v postopku ustavnosodne presoje ocenjuje ustavnost in zakonitost predpisov in splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil. Zato se Ustavno sodišče v obravnavani zadevi ni moglo spuščati v presojo trditev pobudnic, ki se nanašajo na dejanja, ki naj bi jih izvajalec del oziroma investitor opravil na spornih parcelah v nasprotju z zakonom oziroma brez ustreznih dovoljenj in soglasij. Navedena ravnanja bi lahko bila stvar ustreznih postopkov pred upravnimi organi oziroma sodišči (izpodbijanje upravnih odločb, ukrepi zaradi motenja posesti, zahtevki za poravnavo škode in podobno), ne morejo pa biti predmet v postopku ustavnosodne presoje izpodbijanega predpisa.
11. Glede na navedeno je pobuda neutemeljena, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
12. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS v sestavi: predsednik Franc Testen ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam-Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
P r e d s e d n i k
Franc Testen