U-I-209/02
Natisni
Opravilna št.:
U-I-209/02
Datum odločitve:
9. 10. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 213
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.209.02
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o prostorsko ureditvenih pogojih za podeželje v Občini Jesenice za Občino Žirovnica (Uradni list RS, št. 55/01), 2. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 2. člena Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o prostorsko ureditvenih pogojih za podeželje v Občini Jesenice za Občino Žirovnica (Uradni list RS, št. 55/01) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Izpodbijani odlok določa šele pogoje za prenos načrtovanih posegov v prostor na območju, ki je predmet njegovega urejanja.
Kot takšen še nima neposrednih pravnih učinkov na pobudnikov pravni interes, zato ta ni izkazan.
Geslo:
Pravni interes (kot procesna predpostavka ustavnosodnega postopka).
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 25. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Janez Zupan ml., Žirovnica
Datum vloge:
13. 5. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US21738
Dokument v PDF obliki:
U-I-209-02.pdf
118 KB
Prenesite datoteko
U-I-209/02-14
9. 10. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Janeza Zupana ml. iz Žirovnice na seji dne 9. oktobra 2002
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 2. člena Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o prostorsko ureditvenih pogojih za podeželje v Občini Jesenice za Občino Žirovnica (Uradni list RS, št. 55/01) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnik izpodbija 2. člen Odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o prostorsko ureditvenih pogojih za podeželje v Občini Jesenice za Občino Žirovnica (v nadaljevanju Odlok) v delu, ki ureja odmik ograje vrta oziroma parcele od dovozne ceste tako, da ga v posameznem primeru določi upravljalec cest. Izpodbijana določba Odloka naj bi posegala v lastninsko pravico lastnikov zemljišč ob dovoznih cestah, ker lastniki zemljišč z njimi ne morejo gospodariti tako, kot želijo. To naj bi bilo v nasprotju s 33. in s 67. členom Ustave. Predlaga, naj Ustavno sodišče do končne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijanega Odloka.
2. Ustavno sodišče je pobudnika pozvalo, naj izkaže svoj pravni interes in v ta namen predloži ustrezna dokazila. Pri tem ga je opozorilo, da lahko postopek ustavi, če vloge v postavljenem roku ne bo ustrezno dopolnil.
3. Pobudnik je na poziv odgovoril, vendar pravnega interesa ni izkazal. Odgovoril je, da izpodbijana določba Odloka ureja odmike zemljišč od dovoznih cest po prosti presoji, zato posega v lastninsko pravico lastnikov zemljišč ob teh cestah, med katerimi je tudi sam. Pri izvajanju izpodbijane določbe Odloka naj bi obstajala velika možnost zlorab, zato ima osebni interes, da se zaščiti lastninska pravica na zemljiščih ob cestah. Izpodbijana določba Odloka naj bi Občini omogočala, da cesto razširi in mu s tem odvzame del nepremičnin oziroma ga ogoljufa, saj ga ovira že pri adaptaciji stanovanjske hiše.
4. Z navedenimi utemeljitvami pobudnik ni izkazal, da izpodbijani Odlok neposredno posega v njegove pravice. Po drugem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - ZUstS) je namreč pravni interes izkazan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Odlok določa pogoje za prenos načrtovanih posegov v prostor na območju, ki je predmet njegovega urejanja. Kot takšen še nima neposrednih pravnih učinkov na pobudnikov pravni položaj. Za izvajanje posegov v prostor, načrtovanih v Odloku, morajo namreč investitorji pridobiti dovoljenje za gradnjo, ki se izda le pod pogojem, da investitor dokaže tudi pravico graditi na določenem zemljišču oziroma pravico rekonstruirati objekt (36. člen Zakona o graditvi objektov - Uradni list RS, št. 34/84 in nasl. - ZGO). Investitor, ki namerava graditi objekt ali izvajati drug poseg v prostor, mora torej pri pristojnem upravnem organu vložiti zahtevo za izdajo dovoljenja za gradnjo in hkrati izkazati pravico gradnje na zemljišču oziroma pravico rekonstruirati objekt. Pobudnik sicer ne zatrjuje, da na svojem zemljišču ob cesti načrtuje gradnjo, temveč zgolj predvideva, da bo Občina morebiti razširila cesto, ki bo zaradi odmika, predpisanega z Odlokom, obsegala njegova zemljišča. Vendar po navedenem Občina na podlagi Odloka ne more razširiti ceste na pobudnikova zemljišča, ne da bi pred tem na njih pridobila pravico gradnje oziroma pravico rekonstruirati cesto in hkrati tudi dovoljenje za gradnjo. Odlok bo tako morebiti neposredno posegel v pobudnikov pravni položaj šele, če se bo na tak način uporabil v posameznih postopkih, v katerih bo pobudnik kot stranka v postopku lahko uveljavljal svoje pravice. Ustavno sodišče je zato njegovo pobudo zavrglo.
5. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić