Up-14/01
Natisni
Opravilna št.:
Up-14/01
Datum odločitve:
11. 6. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.14.01
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cpg 1258/2000 z dne 23. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. V P 59/2000 z dne 17. 10. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cpg 1258/2000 z dne 23. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. V P 59/2000 z dne 17. 10. 2000 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pritožnik ni izčrpal pravnih sredstev, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o pravdnem postopku (ZPP), 180. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
5. 1. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20881
Up-14/01-6
11. 6. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 11. junija 2001
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cpg 1258/2000 z dne 23. 11. 2000 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. V P 59/2000 z dne 17. 10. 2000 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Z izpodbijanim sklepom je Višje sodišče zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep Okožnega sodišča, s katerim je sodišče prve stopnje zaradi neplačane sodne takse za tožbo štelo, da je tožeča stranka tožbo umaknila.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi navaja, da prvostopenjsko sodišče ni pravilno odmerilo sodne takse, saj odmerjena sodna taksa kar za dvakrat presega vrednost koristi, ki bi jo lahko pridobil. Pritožnik je namreč v skladu s 364., 368. in 228. členom Zakona o gospodarskih družbah (Uradni list RS, št. 30/93 in nasl. - v nadaljevanju ZGD) vložil tožbo zoper sklep skupščine o delitvi dobička v višini 1 214 620 853 SIT. Navaja, da lahko delničar na podlagi ZGD izpodbija sklep o delitvi dobička samo v celoti, ne pa le v deležu, ki bi mu pripadal.
Pritožnik je imetnik 189 delnic od skupno 314 779 delnic in bi bil na podlagi navedenega upravičen do maksimalno 364 642 SIT dobička. Zato bi tudi sodišče moralo odmeriti sodno takso od tega zneska. Po mnenju pritožnika so z izpodbijanima odločbama kršeni 15., 22., 25. in 67. člen Ustave.
3. Ustavna pritožba ni dopustna.
4. V skladu s prvim odstavkom 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) je ustavno pritožbo praviloma dopustno vložiti šele po izčrpanju vseh pravnih sredstev. Sodišče prve stopnje je pritožniku odmerilo plačilo sodne takse v višini glede na vrednost spornega predmeta, navedeno v tožbi. Pritožnik je s tožbo izpodbijal sklep skupščine o delitvi dobička, vendar pa bi moral kot vrednost spornega predmeta v tožbi navesti znesek dividende, ki bi mu kot delničarju pripadla. S kasnejšo vlogo je sicer pritožnik spremenil vrednost spornega predmeta, vendar pa to na določitev višine sodne takse za tožbo ne vpliva; to sodišče odmeri ob vložitvi tožbe.1 Ker sodne takse za tožbo niti po prejemu opomina ni plačal, je sodišče na podlagi četrtega odstavka 180. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 - v nadaljevanju ZPP) štelo, da je tožba umaknjena. Za umaknjeno se je torej štela tožba, v kateri je bila navedena vrednost spora 1 214 620 853 SIT in ne, kot to zmotno meni pritožnik, tožba z vrednostjo spora 364 642 SIT. Zato pritožnik tudi nima prav, ko navaja, da zoper odločbo Višjega sodišča ni dovoljena revizija. Pritožnik je imel na voljo vložitev izrednega pravnega sredstva, ki pa ga ni izčrpal. Zato je ustavna pritožba nedopustna in jo je treba zavreči.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS in prve alinee 52. člena Poslovnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 49/98) v sestavi: predsednik dr. Lojze Ude in sodnik Franc Testen ter sodnica dr. Dragica Wedam-Lukić.
Opomba:
1Sprememba vrednosti tožbenega zahtevka pa bi vplivala na odmero sodne takse za sodbo, ki bi jo sodišče izdalo, če bi pritožnik plačal predpisano takso za tožbo. V tem primeru bi šele prišlo do spremembe vrednosti spornega predmeta; kar pa bi seveda posledično pomenilo, da pritožnik ne bi imel možnosti vložitve revizije.
Namestnica predsednika senata:
dr. Dragica Wedam-Lukić