Up-218/00
Natisni
Opravilna št.:
Up-218/00
Datum odločitve:
29. 5. 2001
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2001:Up.218.00
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje št. P-986903 z dne 10. 12. 1998
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje št. P-986903 z dne 10. 12. 1998 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če ni izpolnjen procesni pogoj, to je predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev.
Geslo:
Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 2. al. 1. odst. 55. čl.
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
28. 6. 2000
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US20822
Up-218/00 -5
29. 5. 2001
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 29. maja 2001
s k l e n i l o :
Ustavna pritožba A. A. zoper odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje št. P-986903 z dne 10. 12. 1998 se zavrže. O b r a z l o ž i t e v
1. Pritožnik navaja, da je bil po sklepu tedanje Skupnosti pokojninskega in invalidskega zavarovanja invalidsko upokojen 9. 11. 1983 in da je bil od tega dne dalje upravičen do akontacije invalidske pokojnine. Ker je Uprava za notranje zadeve Celje, kjer je bil zaposlen, izdala odločbo, po kateri mu je delovno razmerje prenehalo šele 23. 1. 1984, naj bi bili za izračun pokojninske osnove upoštevani zanj manj ugodni podatki o prejemkih v letu 1983, ko je bil skoraj celo leto v bolniškem staležu. Meni, da bi morala biti pokojninska osnova izračunana po podatkih za leto 1982, ko je delal in opravil tudi več nadur. Pritožnik navaja, da se je v zvezi z navedenim večkrat pritožil in v zvezi s sklepom, ki ga izpodbija z ustavno pritožbo, vložil tudi tožbo pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Po urgenci je bil z dopisom navedenega sodišča št. Ps 1578/98 z dne 21. 1. 2000 obveščen, da sodišče njegove zadeve še ne bo obravnavalo, saj obravnava tiste, ki so bile vložene v letu 1996, njegova vrsta spora pa naj tudi ne bi sodila med prioritetne spore. Pritožnik zato prosi Ustavno sodišče, naj mu pomaga rešiti zadevo.
2. Pritožnik je bil že z dopisoma Ustavnega sodišča št. R-II- 136/98 z dne 30. 10. 1998 in št. R-II-50/00-2 z dne 15. 5. 2000 obveščen, da se ustavno pritožbo lahko vloži pod pogoji, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) v členih 50 do 53. Po določbi prvega odstavka 50. člena ZUstS namreč lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Ustavna pritožba se po določbi prvega odstavka 51. člena lahko vloži šele, ko so v zadevi izčrpana vsa pravna sredstva. Vložiti jo je treba v roku 60 dni od dneva vročitve posamičnega akta, zoper katerega je mogoča ustavna pritožba (prvi odstavek 52. člena). V skladu z določbo 53. člena ZUstS pa je v ustavni pritožbi treba navesti posamični akt, ki se spodbija, dejstva, ki pritožbo utemeljujejo in domnevno kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Ustavni pritožbi je treba priložiti kopijo posamičnega akta, ki se spodbija, ter ustrezne listine, na katere pritožnik opira svojo pritožbo, vse v treh izvodih.
3. Kot izhaja iz pritožnikovih vlog z dne 27. 6. 2000 in z dne 18. 12. 2000, postopek v zvezi z njegovo tožbo pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani še ni končan. To pomeni, da niso izčrpana še niti redna pravna sredstva. Ustavna pritožba je posebno pravno sredstvo za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki je dopustno zoper posamične akte državnih organov, kadar se z njimi posega v človekove pravice ali temeljne svoboščine (50. člen ZUstS). O konkretnih zahtevkih zato Ustavno sodišče ne more odločati namesto njih, kar pričakuje pritožnik.
Ustavno sodišče namreč nima pristojnosti, da bi samo urejalo primere, kot je pritožnikov. Ustavna pritožba se zato lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa redna in izredna pravna sredstva v posamičnem postopku.
4. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Predsednica senata:
Milojka Modrijan