U-I-96/98
Natisni
Opravilna št.:
U-I-96/98
Datum odločitve:
31. 1. 2002
Objavljeno:
OdlUS XI, 17
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2002:U.I.96.98
Akt:
Pravilnik o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 9/98 in 34/99), 12., 13., 23., 28. in 30. čl.

Daljinar s časi vožnje relacij primestnega in medkrajevnih avtobusnih voznih redov v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 15/98)

Pravilnik o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 29/2000, 37/2000, 35/01 in 46/01), 28. in 30. čl.
Izrek:
Postopek za preizkus pobude družbe Integral Tržič, družbe SAP- Ljubljana TURBUS in družbe Integral Dolenjske in Bele krajine za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 12., 13., 23., 28., in 30. člena Pravilnika o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 9/98 in 34/99) in Daljinarja s časi vožnje relacij primestnega in medkrajevnih avtobusnih voznih redov v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 15/98) se ustavi.

Pobuda družbe Integral Dolenjske in Bele krajine za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 28. in 30. člena Pravilnika o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 29/2000, 37/2000, 35/01 in 46/01) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Prvi dve pobudnici sta pobudo umaknili, zato je Ustavno sodišče postopek glede njune pobude ustavilo. Ustavilo je tudi postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati, ker tretja pobudnica ni posredovala podatkov v smislu 47. člena ZUstS potrebnih za nadaljevanje postopka. Pobudo tretje pobudnice, s katero je presojo razširila na novi Pravilnik, je Ustavno sodišče zavrglo zaradi neizkazanega pravnega interesa.
Geslo:
Ustavitev postopka zaradi umika vloge.
Izkazani pravni interes kot procesni pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem na podlagi pobude.
Presoja predpisa, ki je prenehal veljati.
Prevozi v cestnem prometu.
Usklajevanje voznih redov, arbitraža.
Odklonilno ločeno mnenje ustavnega sodnika.
Pravna podlaga:
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 6., 25. 3. odst. 28. čl.
Opomba:
K obravnavani zadevi je bila s sklepom Ustavnega sodišča z dne 8. 11. 2001 pridružena zadeva št. U-I-74/99 zaradi skupnega obravnavanja in odločanja.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Družba Integral Tržič, d. d., Tržič in drugi
Datum vloge:
10. 3. 1998
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US21195
Dokument v PDF obliki:
U-I-96-98.pdf
121 KB
Prenesite datoteko
U-I-96-98_LM Čebulj.pdf
123 KB
Prenesite datoteko
U-I-96/98-27
31. 1. 2002
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe Integral Tržič, d.d., Tržič, ki jo zastopa direktor Drago Gril, družbe SAP-Ljubljana TURBUS, d.d., Ljubljana, ki jo zastopa direktor Miro Geroni, in družbe Integral Dolenjske in Bele krajine, d.o.o., Novo mesto, ki jo zastopa direktor Ignac Jurglič, na seji dne 31. januarja 2002
s k l e n i l o :
1. Postopek za preizkus pobude družbe Integral Tržič, družbe SAP-Ljubljana TURBUS in družbe Integral Dolenjske in Bele krajine za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 12., 13., 23., 28., in 30. člena Pravilnika o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 9/98 in 34/99) in Daljinarja s časi vožnje relacij primestnega in medkrajevnih avtobusnih voznih redov v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 15/98) se ustavi.
2. Pobuda družbe Integral Dolenjske in Bele krajine za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 28. in 30. člena Pravilnika o avtobusnih voznih redih (Uradni list RS, št. 29/2000, 37/2000, 35/01 in 46/01) se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
1. Pobudnici družbi Integral Tržič in SAP- Ljubljana TURBUS sta dne 9. 3. 1998 vložili pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti 12., 13., 23., 28., in 30. člena Pravilnika o avtobusnih voznih redih (v nadaljevanju Pravilnik98) in Daljinarja s časi vožnje relacij primestnega in medkrajevnih avtobusnih voznih redov v Republiki Sloveniji (v nadaljevanju Daljinar98). Dne 16. 3. 1999 je pobudo za oceno ustavnosti 30. člena Pravilnika98 vložila še pobudnica družba Integral Dolenjske in Bele krajine. V pobudi je navedla, da izpodbijani člen določa kriterije za odločanje arbitražne komisije o spornih voznih redih. Po njenem mnenju te kriterije, na podlagi katerih se odloča o pravici prevoznika, da opravlja prevoze po predvidenem voznem redu, lahko predpiše le zakon. Minister naj bi imel v tretjem odstavku 10. člena Zakona o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, št. 72/94 in nasl. - ZPCP) le pooblastilo, da predpiše način in postopek usklajevanja voznih redov ter njihove registracije. Z izpodbijanim členom naj bi prekoračil zakonsko pooblastilo, s čimer je kršil drugi odstavek 120. člena Ustave. Pravni interes je pobudnica utemeljila s sklepom Arbitražne komisije, ki je na podlagi izpodbijanega člena zavrnila vozni red pobudnice.
2. Ustavno sodišče je pobudi zaradi skupnega obravnavanja in odločanja združilo. Z uveljavitvijo novega Pravilnika o avtobusnih voznih redih (v nadaljevanju Pravilnik1) je dne 1. 4. 2000 izpodbijani Pravilnik98 prenehal veljati. Z uveljavitvijo novega Daljinarja s časi vožnje relacij primestnih in medkrajevnih avtobusnih voznih redov v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 14/99) je prenehal veljati tudi izpodbijani Daljinar98. Ker so med postopkom pred Ustavnim sodiščem izpodbijane določbe prenehale veljati, je Ustavno sodišče pobudnice obvestilo, da lahko na podlagi 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) presoja ustavnost in zakonitost predpisa, ki je po vloženi pobudi prenehal veljati le, kolikor niso bile odpravljene posledice neustavnosti. Pobudnice je pozvalo, naj pojasnijo, ali pri pobudi vztrajajo, oziroma naj izkažejo, kakšne neustavne posledice naj bi nastale na podlagi izpodbijanih določb, kot tudi, da s prenehanjem veljavnosti izpodbijanih določb oziroma spremembami predpisov zatrjevane neustavne posledice niso bile odpravljene. Hkrati je pobudnice opozorilo, da lahko Ustavno sodišče postopek za preizkus pobude ustavi, če v danem roku ne bodo posredovale podatkov, potrebnih za nadaljevanje postopka.
3. Družbi Integral Tržič in SAP-Ljubljana TURBUS sta pobudo umaknili, zato je Ustavno sodišče postopek za preizkus njune pobude ustavilo.
4. Pobudnica družba Integral Dolenjske in Bele krajine pa je v dopisu z dne 14. 12. 2001 Ustavnemu sodišču odgovorila: " Pri Ustavnem sodišču smo prevozniki vložili pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti med drugim 28. in 30. člena Pravilnika98. V vašem pojasnilu navajate, da je omenjeni člen prenehal veljati. Priloženo vam pošiljamo fotokopijo novega 28. in 30. člena, ki sta ostala nespremenjena." S tem pobudnica ni posredovala podatkov, ki so potrebni za nadaljevanje postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati. Ustavno sodišče je zato postopek ustavilo.
5. Iz odgovora pobudnice izhaja, da pobudo razširja na vsebinsko enaki določbi 28. in 30. člena novega Pravilnika1. Vsakdo lahko da pisno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, če izkaže svoj pravni interes, ki je podan, če izpodbijani predpis neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj (24. člen ZUstS). Po ustaljeni praksi Ustavnega sodišča mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do spremembe njegovega pravnega položaja. Izpodbijane določbe novega Pravilnika1 po podatkih, ki so na voljo Ustavnemu sodišču, v pobudničinem primeru niso bile uporabljene. Ker pravni interes kot predpisani pogoj za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem ni izkazan, je bilo treba pobudo zavreči.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 6. in 25. člena ter tretjega odstavka 28. člena ZUstS v sestavi: namestnik predsednice dr. Janez Čebulj ter sodnica in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Franc Testen in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo s šestimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval sodnik Čebulj, ki je dal odklonilno ločeno mnenje.
Namestnik predsednice
dr. Janez Čebulj
Odklonilno ločeno mnenje sodnika dr. Čebulja
1. V navedeni zadevi je Ustavno sodišče ustavilo oziroma zavrglo pobude pobudnic. Strinjam se z ustavitvijo postopka v delu, v katerem sta dve od pobudnic pobudo umaknili, ne strinjam pa se z delom izreka (del prve točke in druga točka izreka), ki se nanaša na pobudo družbe Integral Dolenjske in Bele krajine. Mislim, da je odločitev v tem delu napačna in v nasprotju s tem, kar glede 47. člena ZUstS izhaja iz dosedanje prakse Ustavnega sodišča.
2. Res je, da Ustavno sodišče praviloma presoja le predpise, ki v času odločanja o njihovi ustavnosti in zakonitosti še veljajo. Na podlagi 47. člena ZUstS pa lahko presoja ustavnost in zakonitost predpisa, ki je po vloženi pobudi prenehal veljati, vendar le, kolikor niso bile odpravljene posledice neustavnosti. Ker je izpodbijani Pravilnik98 prenehal veljati, je Ustavno sodišče pobudnice pozvalo, naj pojasnijo, ali pri pobudi vztrajajo, oziroma naj izkažejo, kakšne neustavne posledice naj bi nastale na podlagi izpodbijanih določb, kot tudi, da s prenehanjem veljavnosti izpodbijanih določb oziroma spremembami predpisov zatrjevane neustavne posledice niso bile odpravljene.
3. Pobudnica družba Integral Dolenjske in Bele krajine je sporočila, da so izpodbijane določbe 28. in 30. člena Pravilnika98, ki je sicer prenehal veljati, vsebovane v nespremenjenem besedilu 28. in 30. člena Pravilnika1. Glede na to navedbo in ker je bil pobudnici na podlagi Pravilnika98 izdan negativen sklep Arbitražne komisije (zavrnitev voznega reda), je po mojem mnenju izkazala izpolnjenost pogoja za nadaljevanje postopka po 47. členu ZUstS, ki se glasi: " niso pa bile odpravljene posledice neustavnosti oziroma nezakonitosti ".
Drugi pogoj, ki izhaja iz določb ZUstS o pravnih učinkih odločb Ustavnega sodišča in ki mora biti izpolnjen v primeru, ko se zaradi prenehanja izpodbijanega predpisa uporabi 47. člen ZUstS, je pravovarstvena potreba. Tudi ta pogoj je po mojem mnenju izpolnjen, pobudnice pa, ker gre za podzakonski akt, glede na dosedanjo ustavnosodno prakso uporabe 47. člena ZUstS o njegovi izpolnjenosti sploh ni potrebno spraševati. Glede na pravne posledice odločitev Ustavnega sodišča, ki jih urejajo členi 43 do 46 ZUstS, bi bilo to potrebno le v primeru, če je predmet ustavnosodne presoje zakon ali podzakonski akt, Ustavno sodišče pa bi se glede podzakonskega akta (vnaprej) odločilo, da ga bo ob morebitni ugotovitvi neustavnosti oziroma nezakonitosti le razveljavilo in ne odpravilo. V takšnem primeru bi moral pobudnik zaradi učinkov, ki jih ima razveljavitvena odločba po 44. členu in po tretjem odstavku 45. člena ZUstS, izkazati, da ima odprt še nepravnomočno končan sodni postopek, v katerem bi bila izpodbijana določba uporabljena. Ni pa mogoče tega od pobudnika zahtevati, če ne ve, kaj bo Ustavno sodišče storilo s podzakonskim aktom, ki ga je izpodbijal. Če ga bo odpravilo, bo imelo to učinke po 46. členu ZUstS (zahteva za odpravo posamičnega akta, izdanega na njegovi podlagi, ali - če to ni mogoče - odškodnina). Dokler se torej v primeru podzakonskega akta Ustavno sodišče ne odloči, kakšen učinek bo dalo svoji ugotovitvi neustavnosti ali nezakonitosti po 47. členu ZUstS (učinek razveljavitve ali odprave), ne more zahtevati od pobudnikov, da izkazujejo odprtost nepravnomočno rešenih sporov. Pobudniki pa se o tem niti ne morejo opredeljevati, če jim ni znano, kakšen učinek namerava Ustavno sodišče dati svoji odločitvi, sprejeti na podlagi 47. člena ZUstS. Šele, če bi se sodišče odločilo za razveljavitev in ne za odpravo Pravilnika98, bi lahko zaradi pomanjkanja pravovarstvene potrebe, če je pobudnica, ki bi bila pozvana, da jo izkaže, ne bi izkazala, pobudo zavrglo - ne pa ustavilo postopka. Seveda mora Ustavno sodišče v obrazložitvi utemeljiti, zakaj se je odločilo le za učinek razveljavitve in ne odprave.
4. V prejšnji točki navedeno stališče po mojem mnenju izhaja tudi iz 6. točke obrazložitve sklepa št. U-I-115/99, ki ga je Ustavno sodišče sprejelo na isti seji kot sklep, h kateremu pišem odklonilno ločeno mnenje - na seji dne 31. 1. 2002.
5. Z drugo točko izreka se ne strinjam zaradi tega, ker je pobudnica ob vložitvi pobude izkazala pravni interes s sklepom Arbitražne komisije, ki je bil sprejet na podlagi izpodbijanih določb Pravilnika98, ki so z nespremenjeno vsebino vsebovane v Pravilniku1. Zato ji pravnega interesa ni potrebno ponovno izkazovati. Še posebej ne, ker se ukvarja z avtobusnimi prevozi potnikov, za katere se letno usklajujejo vozni redi, o katerih v primeru spora odloča Arbitražna komisija po kriterijih, vsebovanih v izpodbijanih določbah.
dr. Janez Čebulj