Up-165/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-165/02
Datum odločitve:
18. 3. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.165.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo in sklep Vrhovnega sodišča št. I Up 1152/2001 z dne 9. 1. 2002 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 1308/99 z dne 14. 11. 2001 ter v zvezi z odločbo Ministrstva za notranje zadeve št. 0302-19/04-224/54 z dne 19. 7. 1999 in z odločbo Upravne enote Domžale št. 22400-21/99-210315 z dne 13. 05. 1999
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo in sklep Vrhovnega sodišča št. I Up 1152/2001 z dne 9. 1. 2002 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 1308/99 z dne 14. 11. 2001 ter v zvezi z odločbo Ministrstva za notranje zadeve št. 0302-19/04-224/54 z dne 19. 7. 1999 in z odločbo Upravne enote Domžale št. 22400-21/99-210315 z dne 13. 05. 1999 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
2. 3. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23218
Up-165/02 - 6
18. 3. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 26. februarja 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo in sklep Vrhovnega sodišča št. I Up 1152/2001 z dne 9. 1. 2002 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 1308/99 z dne 14. 11. 2001 ter v zvezi z odločbo Ministrstva za notranje zadeve št. 0302-19/04-224/54 z dne 19. 7. 1999 in z odločbo Upravne enote Domžale št. 22400-21/99-210315 z dne 13. 05. 1999 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Ustavni pritožnik vlaga ustavno pritožbo zoper sodbo in sklep Vrhovnega sodišča, s katerima je sodišče zavrnilo njegovo pritožbo zoper sodbo Upravnega sodišča o zavrnitvi tožbe zoper odločbo Ministrstva za notranje zadeve ter odločilo, da se ne ugodi njegovemu predlogu za oprostitev plačila sodnih taks.
Ministrstvo je namreč zavrnilo pritožnikovo pritožbo zoper odločbo Upravne enote Domžale, s katero je bila pritožniku zavrnjena prošnja za nabavo samokresa.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi izpodbija navedene odločitve državnih organov in predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijane odločbe razveljavi ter zadevo vrne v novo odločanje Ministrstvu za notranje zadeve in mu naloži, da poskrbi za pritožnikovo varnost. V ustavni pritožbi navaja, da do danes še ni bil nikoli kaznovan zaradi kršitve javnega reda in miru ter zaradi storitve kaznivega dejanja in zavrača trditve sodišča, da ni predložil vseh potrebnih listin za presojo utemeljenosti oprostitve plačila sodnih taks. Trdi, da se zaradi tega počuti še bolj ogroženega.
Zatrjuje, da naj bi mu bile s tem kršene pravice iz 21., 22., 23., 27., 29., 32., 34. in 35. člena Ustave. Poleg tega od Ustavnega sodišča zahteva, da naj odloči o oprostitvi upravnih in sodnih taks.
B.
3. Kolikor pritožnik z navedbami v ustavni pritožbi izraža svoje nestrinjanje z ugotovitvijo, da ne izpolnjuje pogojev za izdajo dovoljenja za nabavo orožja, Ustavno sodišče pojasnjuje, da s temi navedbami pritožnik izpodbija pravilnost ugotovitve dejanskega stanja in pravilnost uporabe materialnega prava.
Ustavno sodišče pa ni instanca sodiščem, ki odločajo v upravnem sporu, in ni pristojno odločati o tem, ali je bilo v izpodbijanih odločbah dejansko stanje samo po sebi pravilno ugotovljeno in materialno ter procesno pravo pravilno uporabljeno. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS)
Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Pri tem se omeji na presojo, ali sporna odločitev temelji na kakšnem z vidika varstva človekovih pravic nesprejemljivem pravnem stališču oziroma ali je tako očitno napačna ter brez razumne pravne obrazložitve, da bi to predstavljalo kršitev 22. člena Ustave. Pritožnik sicer zatrjuje številne kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vendar jih z navedbami v ustavni pritožbi ne izkaže.
4. Zgolj dejstvo, da pritožnik pravo razume drugače od sodišč in da ima subjektivni občutek krivice, ker meni, da bi mu pristojni organ dovoljenje za orožje moral izdati, za utemeljitev kršitve pravic iz 21., 23., 27., 29., 32., 34. in 35. člena Ustave ne zadošča. Sodišče je le presojalo, ali so izpolnjeni pogoji iz tretje alinee 19. člena Zakona o orožju (Uradni list SRS, št. 17/81 - prečiščeno besedilo in nasl. - ZOro) in pri tem svojo odločitev utemeljilo z razumnimi in logičnimi pravnimi argumenti. 5. Z navedbami, s katerimi utemeljuje ustavno pritožbo v delu, ki se nanaša na plačilo taks, zatrjuje pritožnik napačno ugotovljeno dejansko stanje, kar pa ne more biti predmet postopka z ustavno pritožbo.
6. Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča razen sodniku Tratniku, ki je bil v tej zadevi izločen.
Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan