Up-726/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-726/03
Datum odločitve:
27. 11. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.726.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 848/2003 z dne 15. 5. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 126/2003 z dne 22. 4. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 848/2003 z dne 15. 5. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 126/2003 z dne 22. 4. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker z izpodbijanim sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev.

1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
7. 11. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US22898
Up-726/03 - 4
16. 12. 2003
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 27. novembra 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 848/2003 z dne 15. 5. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 126/2003 z dne 22. 4. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnik izpodbija sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča, s katerim je zavrnilo pritožnikovo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje o zavrnitvi predloga za izdajo začasne odredbe tožeče stranke za zadržanje učinkovanja prenehanja pogodbe o zaposlitvi tožnika pri prvi toženi stranki in o dolžnosti toženih strank, da tožnika od 1. 2. 2003 dalje ponovno prijavita v socialno zavarovanje. Po stališču sodišča prve stopnje je bilo treba predlagano začasno odredbo zavrniti, ker glede na sklep št. 190/2001, ki ga je sodišče izdalo dne 9.
12. 2002 v pritožnikovi drugi pravdi, in glede na potek časa od zadnje zaposlitve, zahteva po obstoju delovnega razmerja ni verjetno izkazana. Predlagana začasna odredba naj bi bila tudi identična tožbenemu zahtevku, v katerem pritožnik sodišču predlaga, naj ugotovi, da mu delovno razmerje ni prenehalo dne 31. 1. 2003 in da še traja. Po stališču Višjega delovnega in socialnega sodišča je bil predlog za izdajo začasne odredbe utemeljeno zavrnjen tudi zaradi nedovoljenosti
kopičenja postopkov pred sodiščem zaradi identičnega spora.
2. Pritožnik meni, da sta sodišči zmotno in nepopolno ugotovili dejansko stanje in zmotno uporabili materialno in procesno pravo. Navaja, da so zahtevki v pravdah, ki se vodita pod številkama Pd 190/2001 in Pd 126/2003, v medsebojni zvezi, vendar pa se kasnejša pravda nanaša na delovno razmerje, ki mu je nezakonito prenehalo dne 31. 1. 2003, kar je novo dejstvo. Da je bil do 31. 1. 2003 v delovnem razmerju, naj bi izkazovali podatki vpisa v matično evidenco, kjer naj bi bil v zavarovanje prijavljen pod oznako "01", ki pomeni, da je podlaga zavarovanja delovno razmerje. Zato naj ne bi šlo za litispendenco. Navaja tudi, da mu tožena stranka ni izdala sklepa o prenehanju delovnega razmerja in se zato ni mogel pritožiti. S tem naj bi mu bila kršena pravica do pravnega sredstva po 25. členu Ustave. Ustavnemu sodišču predlaga, naj samo izda začasno odredbo, s katero naj med drugim delodajalcu naloži, naj pritožnika pokliče nazaj na delo. B.
3. Ustavni pritožnik zmotno razume pravno naravo ustavne pritožbe, ko skuša v njej uveljaviti svojo razlago prava, s katero ni uspel v pritožbenem postopku. Z večino navedb v ustavni pritožbi namreč oporeka le pravilni uporabi materialnega prava in ugotovitvi dejanskega stanja, kar pa ne more biti predmet preizkusa pred Ustavnim sodiščem. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v delovnem sporu, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Tako kršitev pa mora pritožnik zatrjevati in dokazovati (prvi odstavek 53. člena ZUstS).
4. Pritožnik izpodbija sklep pritožbenega sodišča, katerega predmet je bila presoja odločitve sodišča prve stopnje o zavrnitvi začasne odredbe. Zato lahko Ustavno sodišče presoja le navedbe pritožnika v zvezi z navedeno odločitvijo sodišč, ne more pa presojati navedb o kršitvi pravice do pravnega sredstva, ki naj bi izhajala iz ravnanja delodajalca. Pritožnik v zvezi z izpodbijanim sklepom poleg pavšalnega zatrjevanja, da je zlasti odločitev Višjega delovnega in socialnega sodišča napačna, ter da mu grozijo nepopravljive posledice, ker mu, ker ni zaposlen, ni zagotovljena socialna varnost, ne navaja nič takega, kar bi kazalo na morebitno kršitev človekovih pravic z izpodbijanim sklepom. Zgolj nestrinjanje s stališčem sodišč ne more utemeljiti ustavne pritožbe.
5. Ker z izpodbijanim sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan