Up-254/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-254/03
Datum odločitve:
20. 9. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.254.03
Akt:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št.

II Ips 260/2002 z dne 23. 1. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št.

II Ips 260/2002 z dne 23. 1. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker z odločitvijo Vrhovnega sodišča o nedopustnosti revizije do kršitve kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine ni moglo priti, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
22. 4. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23892
Up-254/03-7
20. 9. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe družbe A., gostinska dejavnost in trgovina, d.o.o., Ž., ki jo zastopa direktorica B. B., na seji senata dne 2. septembra 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št.
II Ips 260/2002 z dne 23. 1. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Sodišče prve stopnje je s sodbo št. II P 557/98 z dne 24. 3. 2000 pritožnici naložilo, da mora opustiti vsako nadaljnjo uporabo poslovnega prostora v pritličju stavbe na Z. 133, ker za njegovo uporabo nima nobenega pravnega naslova. Višje sodišče v Ljubljani je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Vrhovno sodišče pa je revizijo pritožnice kot nedovoljeno zavrglo, ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ni presegala z zakonom določene meje milijon tolarjev.
2. Pritožnica taki odločitvi Vrhovnega sodišča nasprotuje.
Navaja, da je bil postopek začet v času, ko je vrednost spornega predmeta zadostovala za dopustnost revizije, sedaj pa je zaradi uveljavitve novega Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl. - v nadaljevanju ZPP) izgubila pravico do revizije. Meni, da je zaradi določbe 498. člena ZPP v neenakem položaju v primerjavi z drugimi strankami v postopkih, kot tožena stranka pa tudi ni mogla vplivati na določitev vrednosti spornega predmeta. Zatrjuje kršitev pravice do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave.
3. Z odločitvijo Vrhovnega sodišča o zavrženju revizije ni moglo priti do kršitve kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine. Ustavno sodišče je že večkrat poudarilo, da Ustava v 25. členu več od pritožbe ne zagotavlja. Poleg tega pa je Ustavno sodišče že odločilo, da ni v neskladju z Ustavo, da je novi ZPP pogoje za revizijo postrožil in da se novi zakon po prehodni določbi prvega odstavka 498. člena ZPP uporablja tudi v postopkih, ki so se začeli pred njegovo uveljavitvijo, če je bila prvostopenjska sodba izdana po njegovi uveljavitvi (sklep Ustavnega sodišča št. U-I-21/02 z dne 12. 9. 2002, Uradni list RS, št. 83/02 in OdlUS XI, 166). Sodba sodišča prve stopnje je bila v tej zadevi izdana dne 24. 3. 2000, ZPP pa je začel veljati 14. 7. 1999. Pritožničine navedbe, da kot tožena stranka nima možnosti vplivati na določitev vrednosti spornega predmeta, pa so neutemeljene. Tako kot mora tožeča stranka oceno vrednosti spornega predmeta navesti v tožbi, mora tožena stranka izostanku ocene vrednosti spornega predmeta ali prenizki oceni ugovarjati. Pritožnica oceni vrednosti spornega predmeta, kot izhaja iz izpodbijanega sklepa, ni ugovarjala, zato si ni zagotovila pravice do revizije.
4. Ker z izpodbijanim sklepom očitno ni bila kršena ustavna pravica, kot jo zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger