Up-31/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-31/04
Datum odločitve:
6. 7. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.31.04
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 1281/2003 z dne 8. 10. 2003 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. Z 2003/00056 z dne 9. 6. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 1281/2003 z dne 8. 10. 2003 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. Z 2003/00056 z dne 9. 6. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pravica iz 22. člena Ustave je ustavno procesno jamstvo, ki ga ni mogoče utemeljiti s trditvijo, da je odločitev po vsebini napačna. Zgolj pavšalni očitek o tem, da je sodišče "neutemeljeno favoriziralo dolžnika," ne zadostuje za utemeljitev kršitve pravice iz 22. člena Ustave. Ni mogoče utemeljiti ustavne pritožbe s trditvijo, da je bila človekova pravica kršena nekomu drugemu kot pritožniku.
Geslo:
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
13. 1. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24796
Up-31/04 - 11
6. 7. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnica v Z. Z., na seji senata dne 28. junija 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 1281/2003 z dne 8. 10. 2003 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. Z 2003/00056 z dne 9. 6. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Ustavni pritožnik je na podlagi izvršilnega naslova vložil predlog za zavarovanje svoje terjatve z zastavno pravico na nepremičnini, ki je v lasti dolžnikovega očeta. Okrajno sodišče je pritožnikov (upnikov) predlog zavrnilo. Višje sodišče je ta sklep potrdilo. Sodišči sta obrazložili, da pritožnikovemu predlogu ni mogoče ugoditi, ker nepremičnina ni dolžnikova.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi trdi, da mu je bila kršena pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave. Sodišči naj bi "neutemeljeno favorizirali dolžnika," ki naj bi ravnal "neodgovorno in v nasprotju s temeljnimi načeli poštenega ravnanja …" . Sklicuje se tudi na dolžnikovo pravico do dedovanja iz 33. člena Ustave. Dolžnik naj bi bil namreč bodoči nujni dedič svojega očeta. Iz določb Zakona o dedovanju (Uradni list SRS, št. 15/76 in nasl. –
v nadaljevanju ZD) naj bi izhajalo, da dolžnikov oče tudi v času svojega življenja ne sme razpolagati s premoženjem, ki naj bi ga v prihodnosti dedoval dolžnik. Zato pritožnik meni, da ima pravico predlagati zavarovanje svoje denarne terjatve z zastavno pravico na nepremični v lasti dolžnikovega očeta, in sicer do višine dolžnikovega nujnega deleža.
B.
3. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v sodnem postopku, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri uporabi prava. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine.
4. Pravica iz 22. člena Ustave je ustavno procesno jamstvo, kršitev procesnih jamstev pa ni mogoče utemeljiti s trditvijo, da je odločitev po vsebini napačna. Iz česa naj bi izhajalo, da sta sodišči "neutemeljeno favorizirali dolžnika", pritožnik ne pojasni, zgolj pavšalni očitek o tem pa za utemeljitev te kršitve ne zadostuje.
5. Ustavne pritožbe tudi ni mogoče utemeljiti s trditvijo, da je bila pravica do dedovanja iz 33. člena Ustave kršena drugi osebi (dolžniku).
6. Ker z izpodbijanima sodnima odločbama očitno ni bila kršena človekova pravica, kot jo zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter članici mag. Marija Krisper Kramberger in Milojka Modrijan. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić