Up-695/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-695/03
Datum odločitve:
11. 2. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.695.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1169/2003 z dne 9. 7. 2003 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 3296/2002-III z dne 7. 3. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1169/2003 z dne 9. 7. 2003 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 3296/2002-III z dne 7. 3. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustava v prvem odstavku 23. členu med drugim zagotavlja pravico do nepristranskega sojenja, iz 22. člena Ustave pa izhaja zahteva, da sodišče vodi postopek tako, da je zadoščeno zahtevi po enakopravnosti in procesnem ravnotežju strank. Vendar pritožnik s pavšalnim zatrjevanjem, da sta sodišči izrazito pristransko ocenili dokaze in da sta tožniku verjeli "na besedo", zatrjevane pristranskosti ni izkazal. Iz obrazložitve izpodbijanih sodb izhaja prav nasprotno. Odgovornost za nastalo škodo je bila v enakem deležu razdeljena na obe pravdni stranki.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).
5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
Pravna podlaga:
Člen 22, 23, Ustava [URS]
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
27. 1. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24380
Up-695/03-6
11. 2. 2005
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 25. januarja 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1169/2003 z dne 9. 7. 2003 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 3296/2002-III z dne 7. 3. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. V pravdnem postopku je sodišče prve stopnje odločilo, da je ustavni pritožnik (v pravdi toženec) dolžan tožniku plačati odškodnino v znesku 575.000 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi, in sicer za nepremoženjsko škodo, ki jo je tožnik utrpel v fizičnem obračunu s pritožnikom. Zoper prvostopenjsko sodbo je pritožnik vložil pritožbo. Višje sodišče je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.
2. V ustavni pritožbi pritožnik izraža nestrinjanje z navedeno odločitvijo sodišča. Meni, da mu je bila v sodnem postopku kršena pravica do nepristranskega sojenja. Zatrjuje, da sta tako sodišče prve stopnje kot tudi Višje sodišče izrazito pristransko (v škodo pritožnika) ocenili dokaze. Sodišče naj bi tožniku verjelo "na besedo". Takšna pristranska ocena dokazov po mnenju pritožnika pomeni kršitev 22. in 23. člena Ustave, saj sodišče ni v enaki meri varovalo pravic obeh strank v postopku. Dejstva, da naj bi zdravnica pomanjkljivo izpolnila zdravstveno dokumentacijo, po mnenju pritožnika ni mogoče razlagati njemu v škodo. Pritožnik sodišču tudi očita, da je napačno uporabilo zastaralni rok iz 377. člena Zakona o obligacijskih razmerjih (Uradni list SFRJ, št. 29/78 in nasl. – ZOR), čeprav zoper njega ni bila nikoli izdana pravnomočna obsodilna sodba za kaznivo dejanje. Tudi s tem naj bi mu bila kršena ustavna pravica do enakega varstva pravic.
B.
3. Pritožnikove navedbe v ustavni pritožbi po vsebini pomenijo predvsem nasprotovanje pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja in uporabe prava. Ustavno sodišče pa ni instanca sodiščem, ki odločajo v sodnem postopku, zato ne presoja nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in pri uporabi prava in se tudi ne spušča v pravilnost dokazne ocene sodišča. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so z njo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine.
4. Pritožnik sodiščema očita predvsem pristranskost pri sojenju. Zatrjuje, da sta tako sodišče prve stopnje kot tudi Višje sodišče izrazito pristransko (v škodo pritožnika) ocenili dokaze in nista v enaki meri varovali pravic obeh pravdnih strank. Ustava v prvem odstavku 23. členu med drugim zagotavlja pravico do nepristranskega sojenja, iz 22. člena Ustave pa izhaja zahteva, da sodišče vodi postopek tako, da je zadoščeno zahtevi po enakopravnosti in procesnem ravnotežju strank. Vendar pritožnik s pavšalnim zatrjevanjem, da sta sodišči izrazito pristransko ocenili dokaze in da sta tožniku verjeli "na besedo", zatrjevane pristranskosti ni izkazal. Iz obrazložitve izpodbijanih sodb izhaja prav nasprotno. Sodišče prve stopnje je namreč ugotovilo, da je tožnik s svojim ravnanjem izzval neugodno situacijo in k njej prispeval tudi s fizičnim ravnanjem, zato njegov soprispevek k nastali škodi znaša 50 %. Takšnemu stališču je pritrdilo tudi Višje sodišče. Odgovornost za nastalo škodo je bila torej v enakem deležu razdeljena na obe pravdni stranki. Glede uporabe zastaralnega roka je sodišče prve stopnje izrecno pojasnilo, da so bile za oceno ugovora zastaranja odločilne okoliščine, ki so obstajale v času vložitve tožbe, takrat pa je še obstajala pravnomočna obsodilna sodba. Dejstvo, da se pritožnik ne strinja s stališči, na katera sta sodišči oprli svojo odločitev, pa ne zadošča za sklep, da je bila kršena ustavna pravica do nepristranskega sojenja.
5. Ker očitno ne gre za kršitev pravic iz 22. in 23. člena Ustave, kot ju zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger