Up-320/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-320/02
Datum odločitve:
13. 7. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.320.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št.

I Cp 1127/2001 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ajdovščini št. 75/2000 z dne 23. 5. 2001
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št.

I Cp 1127/2001 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ajdovščini št. 75/2000 z dne 23. 5. 2001 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Preizkus ustavne pritožbe je torej pokazal, da zatrjevane kršitve človekove pravice očitno ni, zato pritožbe ni bilo mogoče sprejeti.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
28. 5. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23609
Up-320/02-6
13. 7. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 29. junija 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št.
I Cp 1127/2001 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ajdovščini št. 75/2000 z dne 23. 5. 2001 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Sodišče je ugotovilo, da je ustavna pritožnica kot toženka motila tožnika v posesti služnostne pravice. Naložilo ji je vrnitev v prejšnje stanje.
2. Ustavna pritožnica sicer zatrjuje kršitev pravice do poštenega sojenja in do enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Namesto da bi pojasnila in utemeljila, v čem da je ta kršitev, pritožnica nato obširno predstavlja svoje poglede na dejanski stan in na to, kako bi morali sodišči uporabiti materialno in procesno pravo, in sklene, da je njena ustavna pritožba povsem utemeljena, ker da je dejansko stanje drugačno od tistega, ugotovljenega v izpodbijanih sklepih, del sklepa pritožbenega sodišča nesklepčen, materialno pravo napačno uporabljeno.
3. Tako razumevanje ustavne pritožbe je zmotno. Ustavna pritožba namreč ni še ena stopnja posestnomotenjskega pravdanja, da bi sodišče v njej presojalo, ali je dejansko stanje prav in popolno ugotovljeno in so materialni ter procesni predpisi prav uporabljeni. V ustavni pritožbi sodišče, če so izpolnjeni zakonski pogoji, le presoja, ali ni bila z izpodbijanim posamičnim aktom kršena katera od človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kadar to zatrjuje pritožnik.
4. Tako kršitev pritožnica sicer zatrjuje (22. člen Ustave), a je z ničimer upoštevnim ne obrazloži in ne utemelji. Iz navedb v ustavni pritožbi namreč ni videti, v čem naj bi bila zatrjevana kršitev pravice do enakega varstva pravic.
5. Preizkus ustavne pritožbe je torej pokazal, da zatrjevane kršitve človekove pravice očitno ni, zato pritožbe ni bilo mogoče sprejeti.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger