Up-702/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-702/04
Datum odločitve:
12. 1. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.702.04
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 558/2004 z dne 30. 6. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. V P 1101/2003 z dne 19. 1. 2004 se ne sprejme.
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 558/2004 z dne 30. 6. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. V P 1101/2003 z dne 19. 1. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker od odločitve v obravnavanem primeru ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja in ker morebitna kršitev človekove pravice ali temeljne svoboščine ni imela pomembnejših posledic za pritožnico Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
19. 10. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24277
Up-702/04-5
12. 1. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopajo B. B., C. C., Č. Č., D. D. in E. E., odvetniki v Z., na seji senata dne 21. decembra 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 558/2004 z dne 30. 6. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. V P 1101/2003 z dne 19. 1. 2004 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Sodišče prve stopnje je v sporu zaradi motenja soposesti skupne vrtne vodovodne pipe in soposesti pravice souporabe vode iz te pipe zavrnilo tožbeni zahtevek pritožnika (v pravdi tožnika). Tako odločitev je potrdilo tudi sodišče druge stopnje. Ugotovilo je, da je odločitev o zavrnitvi zahtevka pravilna, saj sta pravilni ugotovitvi sodišča prve stopnje, da je tožena stranka prostovoljno vzpostavila prejšnje posestno stanje ter da je tožeča stranka prostovoljno opustila posest hiše in s tem tudi pipe.
2. V ustavni pritožbi pritožnik zatrjuje kršitev načela pravne države (2. člen Ustave), pravice do enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) ter pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Izpodbijanima sklepoma očita nezakonitost in navaja, da sta sodišči napačno uporabili relevantno pravo, s čimer sta kršili navedene določbe Ustave.
Pritožnik nasprotuje tudi odločitvi o stroških postopka.
B.
3. V skladu z drugo alinejo drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja in če kršitev človekove pravice ali temeljne svoboščine ni imela pomembnejših posledic za pritožnika. V obravnavani zadevi gre za tak primer, saj sta izpolnjena oba pogoja.
4. Odločitev sodišč (tudi če bi z njo bile kršene človekove pravice - glede tega se Ustavnemu sodišču ni treba opredeljevati) ne more povzročiti pomembnejših posledic za pritožnika. Čeprav so možni primeri, da tudi odločitev sodišča v sporu zaradi motenja posesti lahko predstavlja hud poseg v pravni in dejanski položaj stranke, pa je na splošno treba upoštevati, da gre v teh postopkih le za varstvo posesti kot dejanske oblasti na stvari; odločitev sodišča je začasna, saj ne preprečuje možnosti uveljavljanja pravice in s tem drugačne odločitve v petitorni pravdi. Tudi v obravnavani zadevi zavrnitev tožbenega zahtevka za pritožnika ne more imeti takšnega pomena, da bi se z njegovo zadevo poleg dveh instanc v okviru pravdnega postopka moralo ukvarjati še Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Drugačne odločitve Ustavnega sodišča pritožnik tudi ne more doseči z zatrjevanjem, da bi ugoditev njegovemu tožbenemu zahtevku zaradi motenja posesti v ugotovitvenem delu zanj pomenila priznanje pravice do povračila pravdnih stroškov.
5. Prav tako od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Treba je upoštevati, da od Ustavnega sodišča glede na to, da je njegova pristojnost v postopku ustavne pritožbe omejena na presojo kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin (prvi odstavek 50. člena ZUstS), ni mogoče pričakovati rešitve vseh pomembnih pravnih vprašanj, pač pa le pravnih vprašanj ustavnopravnega pomena. Takšnih vprašanj pa v obravnavani zadevi ni.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 - popr.) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger