Up-727/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-727/03
Datum odločitve:
15. 12. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.727.03
Akt:
Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 Ustavna pritožba družb B. B. in C. ter Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003

Ustavna pritožba družb A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003

Ustavna pritožba družbe C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 in z dne 20. 6. 2003

Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 se ne sprejme.

Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 se ne sprejme.

Ustavna pritožba družb B. B. in C. ter Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 se zavrže.

Ustavna pritožba družb A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003 se zavrže.

Ustavna pritožba družbe C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 in z dne 20. 6. 2003 se zavrže.

Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavna pritožba osebe, ki ni upravičena za njeno vložitev ali ni izčrpala pravnih sredstev se zavrže.
Če ustavni pritožnik ne utemelji očitkov o očitnih kršitvah ustavnih pravic in temeljnih svoboščin, kateri kršitev zatrjuje, jo ustavno sodišče ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).

5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).

5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).

1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev.

1.4.52.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Upravičenost za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Člen, 14.2, 15, 22, 23, Ustava [URS]

Člen 55.1.2, 55.1.3, 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
7. 11. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US22947
Up-727/03-4
15. 12. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe družbe A. A., d.o.o. - v stečaju, Ž., družbe B. B., d.o.o., Z., in družbe C., d.o.o., V., ter Č. Č. iz U., ki jih zastopa mag. D. D. D., odvetnik v Š., na seji senata dne 25. 11. 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
1. Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 se ne sprejme.
2. Ustavna pritožba družbe A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 se ne sprejme.
3. Ustavna pritožba družb B. B. in C. ter Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 se zavrže.
4. Ustavna pritožba družb A. A. in B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003 se zavrže.
5. Ustavna pritožba družbe C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 in z dne 20. 6. 2003 se zavrže.
6. Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Ustavni pritožniki izpodbijajo v izreku navedene odločbe sodišč prve in druge stopnje. Zatrjujejo, da so vsi upravičene osebe za izpodbijanje vseh navedenih sodnih odločb. Trdijo, da so bili z izpodbijanimi sodnimi odločbami kršeni načelo enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave, 15. člen Ustave (uresničevanje in omejevanje pravic), pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave in pravica do sodnega varstva iz 23. člena Ustave.
2. Okrožno sodišče v Ljubljani je s sklepom št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 zavrnilo oziroma ni upoštevalo ponovno vloženega predloga družbe A. A. za začetek postopka prisilne poravnave, ker je takšno ravnanje ocenilo za zlorabo procesnih pravic. Ugotovilo je, da je predlog za prisilno poravnavo dolžnik vložil že 10. 1. 2003 in da bi ga moral, ker je bil nepopoln, ustrezno dopolniti do 16. 5. 2003. Namesto dopolnitve pa je dolžnik predlog, vložen 10. 1. 2003, dne 15. 5. 2003 umaknil in še isti dan vložil novega. Višje sodišče v Ljubljani je pritožbo dolžnika (A. A. kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.
3. S sklepom št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 je Okrožno sodišče v Ljubljani začelo stečajni postopek zoper dolžnika A. A., čeprav je ta navajal, da je podana procesna ovira za začetek stečaja, ker je pred tem dne 15. 5. 2003 vložil predlog za prisilno poravnavo, o katerem pa še ni pravnomočno odločeno (sprejet je bil šele sklep št. St 5/2003, s katerim sodišče ni upoštevalo predloga). Zoper sklep o začetku stečajnega postopka sta se pritožila dolžnik (A. A.) in njegova družbenika B. B. in PRO MED. Višje sodišče je s sklepom št. III Cpg 48/2003 pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003).
4. S sklepom št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003 je Okrožno sodišče v Ljubljani prekinilo stečajni postopek zoper dolžnika, ki je bil začet s sklepom z dne 12. 6. 2003, in ga z istim dnem nadaljevalo zoper pravne naslednike iz registra izbrisanega dolžnika (Industrijaimport, E., E. avto servis in Metro avto). Zoper ta sklep sta se pritožila družba A. in Č. Č. kot lastnik družbe A. Višje sodišče je pritožbo Č. Č. zavrglo, ker je ugotovilo, da je svoj delež v družbi A. odtujil, da torej ni več njen solastnik.
Pritožbi družbe A. pa je ugodilo in sklep št. 211/2002 z dne 20. 6. 2003 v celoti razveljavilo.
B. - I.
5. Vsakdo lahko ob pogojih, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina (prvi odstavek 50. člena ZUstS). Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če jo je vložila neupravičena oseba (tretja alineja prvega odstavka 55. člena ZUstS). Ustavna pritožba je torej dopustna le, če jo vloži upravičena oseba. Upravičena oseba pa je tisti, ki zatrjuje, da mu je bila s posamičnim aktom iz prvega odstavka 50. člena ZUstS kršena človekova pravica ali temeljna svoboščina, kar med drugim predpostavlja, da gre za osebo, ki je bila stranka v postopku, ali za osebo, na katero se zaradi pravnomočnosti ali oblikovalnega učinka odločbe razteza rezultat postopka.
6. Iz sklepa Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 in sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 izhaja, da je bila stranka v tem postopku od vseh ustavnih pritožnikov samo družba A. A. Zato je samo ona upravičena oseba za vložitev ustavne pritožbe zoper navedena sklepa. Ker drugi ustavni pritožniki takšne vloge nimajo in se nanje ne razteza učinek teh sklepov, niso upravičene osebe za vložitev ustavne pritožbe. Zato je bilo treba njihove ustavne pritožbe zavreči (točka 3 izreka). 7. Družbi A. A. in B. B. nista vložili pritožbe zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003. To pomeni, da nista izčrpali pravnih sredstev. Ustavna pritožba se po prvem odstavku 51. člena ZUstS lahko vloži šele po izčrpanju vseh pravnih sredstev. Zato je bilo treba njuno ustavno pritožbo zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003 zavreči (točka 4 izreka).
8. Družba A. in Č. Č. (čeprav je bila njegova pritožba zavržena, ker ni bil več solastnik družbe A.) sta s pritožbo zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 20. 6. 2003 v celoti uspela. Višje sodišče v Ljubljani je s sklepom št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 navedeni sklep razveljavilo. Zato pritožnika ne izkazujeta pravnega interesa (pravovarstvene potrebe) za vložitev ustavne pritožbe, saj sta svoje pravice uspešno zavarovala s pravnimi sredstvi pred rednim sodiščem.
Pritožnika pa nista bila stranki v postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani v zadevi, v kateri je bil izdan sklep št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003, niti nista vložila pritožbe zoper navedeni sklep. Zato nista upravičeni osebi za vložitev ustavne pritožbe v tej zadevi. Zaradi navedenega je bilo treba njuno ustavno pritožbo zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi z navedenima sklepoma Okrožnega sodišča v Ljubljani zavreči (točka 5 izreka).
9. Iz sklepa Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 in sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003 je razvidno, da je bila stranka v postopku na prvi stopnji družba A. A., da pa se je zoper navedeni sklep poleg dolžnika pritožila tudi družba B. B. kot solastnica dolžnika. Po oceni Ustavnega sodišča družbi B. B. z izpodbijanim sklepom niso mogle biti kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Je zgolj solastnica družbe A. A. -pravne osebe. Ker ima družba lastno, od njenih članov ločeno pravno sposobnost in sposobnost biti stranka, je le sama upravičena uveljavljati pravno varstvo svojih pravic pred Ustavnim sodiščem. Ekonomski interesi, ki jih ima B. B. v družbi A. A., tega dejstva ne spremenijo. Zato je bilo treba ustavno pritožbo družbe B. B. zavreči iz razloga, ker jo je vložila neupravičena oseba (točka 6 izreka)
10. Glede na navedeno je družba A. A. upravičena oseba za vložitev ustavne pritožbe zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 49/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 95/2003 z dne 28. 5. 2003 in zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cpg 48/2003 z dne 3. 9. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. St 211/2002 z dne 12. 6. 2003. Zato so navedene sodne odločbe tudi predmet preizkusa v obsegu navedb ustavne pritožnice.
B. - II.
11. Ustavno sodišče se v postopku ustavne pritožbe ne more spuščati v presojo materialnopravne pravilnosti izpodbijanih odločitev in v dokazno oceno sodišč. Ustavno sodišče namreč ni nadaljnja instanca rednega sojenja. V skladu s 50. členom ZUstS Ustavno sodišče presoja le, ali je bila z izpodbijanimi sklepi kršena katera od človekovih pravic ali temeljnih svoboščin. Zgolj dejstvo, da pritožnik pravo razume drugače od sodišč in da s pravnimi sredstvi zoper izpodbijane sklepe ni uspel, še ne pomeni kršitve načela enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena) in s tem pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), načela uresničevanja in omejevanja pravic (15. člen Ustave), ter pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave).
12. Pritožničine navedbe, s katerimi utemeljuje očitane kršitve, so pavšalne. Iz ustavne pritožbe je mogoče ugotoviti, da pritožnica zatrjuje kršitev določb ZPPSL in določb Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in 96/02 - v nadaljevanju ZPP), "s čimer naj bi bilo napačno uporabljeno materialno pravo", zaradi česar naj bi bile izpodbijane sodne odločbe napačne, nezakonite in tudi neustavne. Z izpodbijanimi sklepi naj bi ji bila kratena ustavna pravica do uveljavitve pravnega varstva na podlagi veljavne zakonodaje ter temeljna pravica enakosti pred zakonom, omejitve pravic pa naj bi bile storjene v nasprotju s 15. členom Ustave. S takšnimi navedbami ni mogoče utemeljiti kršitve očitanih ustavnih pravic.
13. Iz navedb ustavne pritožbe je mogoče razbrati očitek, da je sodišče prve stopnje brez vsake pravne podlage zavrnilo predlog za prisilno poravnavo (sklep št. St 95/2003) in nato sprejelo sklep o začetku stečajnega postopka (sklep št. St 211/2002).
Takšno ravnanje sodišča naj bi bilo samovoljno, pomenilo pa naj bi tudi odklonitev pravnega (sodnega) varstva. Pritožnici naj bi bilo tudi onemogočeno obravnavanje pred sodiščem, dejansko stanje pa napačno ugotovljeno.
14. Pritožnica ni obrazložila očitka, da ji je bilo onemogočeno obravnavanje pred sodiščem, kar bi sicer lahko predstavljalo kršitev pravice do enakega varstva pravic iz 23. člena Ustave.
Zato ga Ustavno sodišče ni moglo preizkusiti. Neupoštevan je tudi očitek o napačno ugotovljenem dejanskem stanju, kar naj bi imelo za posledico napačno uporabo materialnega prava in kršitev ustavnih pravic, navedenih v ustavni pritožbi. Ustavno sodišče pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja ne presoja, saj s takšnimi navedbami ni mogoče utemeljiti kršitev človekovih pravic.
15. Očitek kršitve pravice do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave ni utemeljen. Pravica do sodnega varstva zagotavlja vsakomur, da o njegovih pravicah in dolžnostih ter o obtožbah proti njemu odloča sodišče. Pritožnica meni, da ji je bilo odklonjeno sodno varstvo s tem, ker ji je bil zavrnjen predlog za prisilno poravnavo. Zavrnitev oziroma zavrženje predloga za prisilno poravnavo samo zase ne predstavlja kršitve pravice do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave.
Takšna odločitev sodišča bi sicer lahko predstavljala kršitev pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, če bi bila očitno napačna oziroma samovoljna. Iz navedb ustavne pritožbe je mogoče skleniti, da pritožnica očita izpodbijanim sodnim odločbam predvsem to: očitno napačnost oziroma samovoljnost, saj naj bi bilo neupoštevanje oziroma zavrženje predloga za prisilno poravnavo sprejeto brez vsakršne pravne podlage.
16. Navedeni očitek ni utemeljen. Sodišči sta obširno obrazložili in utemeljili svoje odločitve. Tako sta obširno in razumno utemeljili, zakaj štejeta ponovni predlog za prisilno poravnavo za zlorabo procesnih pravic in navedli pravno podlago, na podlagi katere so bile sprejete izpodbijane odločitve. Dejstvo, da se pritožnica ne strinja s stališči sodišča oziroma z izpodbijanimi sodnimi odločbami in poskuša uveljavljati drugačno razumevanje prava, ne utemeljuje njenih očitkov.
17. Ker z izpodbijanimi sklepi očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo. Ustavne pritožbe pritožnic, ki niso upravičene osebe za vložitev ustavne pritožbe oziroma niso izčrpale vseh pravnih sredstev, pa je zavrglo.
C.
18. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge in tretje alineje prvega odstavka 55. člena, prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 popr.) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić.
Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča.
Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger