Up-380/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-380/02
Datum odločitve:
25. 11. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.380.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 433/2001 z dne 15. 5. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Črnomlju št. N 39/90 z dne 10. 10. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 433/2001 z dne 15. 5. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Črnomlju št. N 39/90 z dne 10. 10. 2000 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Zgolj okoliščina, da odločitev sodišča ni v korist pritožnice, še ne zadošča za sklep o kršitvi pravice do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave. Tudi kršitve ustavnih procesnih jamstev, ki jih zagotavljata 22. in 23. člen Ustave, ni mogoče utemeljevati zgolj z navedbo, da je odločitev sodišča po vsebini napačna.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).

5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).

5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
Pravna podlaga:
Člen 22, 23, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
21. 6. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US22933
Up-380/02-7
15. 12. 2003
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 25. novembra 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 433/2001 z dne 15. 5. 2002 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Črnomlju št. N 39/90 z dne 10. 10. 2000 se ne sprejme. Obrazložitev
A.
1. V nepravdnem postopku je sodišče prve stopnje razdružilo solastno premoženje, katerega solastnice so predlagateljice in ustavna pritožnica (v nepravdnem postopku nasprotna udeleženka) vsaka do 1/4, tako, da je vsaka izmed njih prejela ustrezni del v naravi v izključno last. Pritožnica je na račun vrednosti svojega solastninskega deleža v naravi prejela več, kot bi bila sicer upravičena, zato ji je sodišče naložilo, da eni od predlagateljic plača znesek v višini 443.906,30 SIT v roku treh mesecev od pravnomočnosti sklepa. Pritožnica se je zoper odločitev sodišča prve stopnje pritožila, Višje sodišče pa je njeno pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.
2. Pritožnica v ustavni pritožbi izraža nestrinjanje z navedeno odločitvijo sodišča. Sodišču očita, da svoje odločitve ni utemeljilo s potrebnimi argumenti. Zatrjuje, da je sodišče vse njene zahteve za pravilen popis zapuščine zavrnilo s pavšalno ugotovitvijo, da je glede popisa zapuščine izključno "zavezano" samo s predlogom ostalih dedinj. Vse njene zahteve, naj se fizična delitev zapuščine opravi tako, da s tem ne bo prizadet njen solastninski delež, naj bi bile neuspešne. Nasprotno pa naj bi sodišče upoštevalo vse, kar so navajale ostale dedinje.
Pritožnica meni, da so ji bile s tem kršene pravice iz 22., 23. in 33. člena Ustave.
B.
3. Ustavno sodišče se v postopku z ustavno pritožbo ne more spuščati v presojo materialnopravne ali procesnopravne pravilnosti izpodbijane sodne odločbe in tudi ne v dokazno oceno sodišča. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednem sodnem postopku. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in svoboščine. Z navedbami, s katerimi pritožnica utemeljuje ustavno pritožbo, kršitve človekovih pravic sicer zatrjuje, vendar jih z ničimer ne izkaže. Zgolj okoliščina, da odločitev sodišča ni v njeno korist, še ne zadošča za sklep o kršitvi pravice do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave. Tudi kršitve ustavnih procesnih jamstev, ki jih zagotavljata 22. in 23. člen Ustave, ni mogoče utemeljevati zgolj z navedbo, da je odločitev sodišča po vsebini napačna. Za kršitev pravice iz 22. člena Ustave bi sicer lahko šlo, če bi bilo v izpodbijanih sklepih zavzeto pravno stališče tako očitno napačno in brez razumne pravne obrazložitve, da bi ga bilo mogoče oceniti za arbitrarno ali samovoljno, česar pa Ustavno sodišče v obravnavanem primeru ni ugotovilo. Sodišči prve in druge stopnje sta namreč stališče, na katero sta oprli svojo odločitev, dovolj izčrpno obrazložili in ga utemeljili z razumnimi in logičnimi pravnimi argumenti. Višje sodišče je tudi pojasnilo, da v tej zadevi ne gre za določitev obsega zapuščine niti za določitev dednih deležev, pač pa za fizično delitev nepremičnin, pri katerih je v zemljiški knjigi vknjižena solastninska pravica na predlagateljice in nasprotno udeleženko, pri vsaki do 1/4, in da v postopku pred sodiščem prve stopnje velikost solastninskih deležev na nepremičninah, ki so predmet delitve, ni bila sporna. Zgolj pritožničin subjektivni občutek krivice, ki izhaja iz nezadovoljstva z odločitvijo sodišča, pa ne zadošča za ugotovitev, da je bila kršena katera izmed človekovih pravic.
4. Ker z izpodbijanima sklepoma očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger