U-I-257/01
Natisni
Opravilna št.:
U-I-257/01
Datum odločitve:
4. 3. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:U.I.257.01
Akt:
Zakon o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Uradni list RS, št. 67/93, 39/97 in 52/99) (ZPPSL), 6. odst. 43., 47., 48., 49. a, 49. b, 49. c in 49. č čl., 2. odst. 55., 2. in 3. odst. 56. čl., 1. odst. 56. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti šestega odstavka 43. člena, 47., 48., 49.a, 49.b, 49.c in 49.č člena, drugega odstavka 55. člena ter drugega in tretjega odstavka 56. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Uradni list RS, št. 67/93, 39/97 in 52/99) se zavrže.

Postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 56. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji se ustavi.
Evidenčni stavek:
Po določbi 44. člena ZUstS se zakon ali del zakona, ki ga je Ustavno sodišče razveljavilo, ne uporablja za razmerja, nastala pred dnem, ko je razveljavitev začela učinkovati, če do tega dne o njih ni bilo pravnomočno odločeno. Ker je sklep o prisilni poravnavi postal pravnomočen, morebitna razveljavitev izpodbijanih določb nanj ne bi vplivala, zato se tudi pobudničin pravni položaj ne bi izboljšal. Ker pobudnica ne izkazuje več pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
Ustavno sodišče ustavi postopek za presojo zakonske določbe, ki ga je samo začelo zaradi povezanosti te zakonske določbe z drugo zakonsko določbo, za katere presojo je pobudo zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo in bi bila tako presoja prve navedene zakonske določbe nesmiselna.
Geslo:
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude. 1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa. 1.5.51.1.4.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Ustavitev postopka - Ustavitev postopka zaradi spremembe zakonske ureditve. 1.5.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Ločena mnenja članov - Pritrdilna mnenja.
Pravna podlaga:
Člen 6, 25, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
K obravnavani zadevi je bila s sklepom Ustavnega sodišča z dne 13. 12. 2001 pridružena zadeva št. U-I-258/01 zaradi skupnega obravnavanja in odločanja.
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Družba TU-VAL, d. o. o., Domžale
Datum vloge:
4. 12. 2001
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US23165
Dokument v PDF obliki:
U-I-257-01_.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
U-I-257-01_LM.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-257-01.pdf
123 KB
Prenesite datoteko
U-I-257/01-10
7. 3. 2002
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe TU-VAL, d.o.o., Domžale, na seji dne 7. marca 2002
sklenilo:
Predlog, naj se do končne odločitve zadrži izvrševanje 5. točke 43. člena, 47. člena, 49. a, b, c in č člena, 2. točke 55. člena in 56. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Uradni list RS, št. 67/93, 39/97 in 52/99), se zavrne.
Obrazložitev
1. Pobudnica navaja, da je kot manjšinska upnica udeležena v postopku prisilne poravnave družbe Metalka Trgovina, d.d., Ljubljana, ki se vodi pod št. St. 107/2001 pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. V konkretnem postopku prisilne poravnave naj bi prišlo do številnih kršitev postopka, zaradi suma kaznivih dejanj pa naj bi bile zoper odgovorne osebe tudi podane kazenske ovadbe. Z razvrščanjem upnikov na razrede naj bi Zakon o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (v nadaljevanju ZPPSL) privilegiral večinske upnike, manjšinskim upnikom pa je onemogočeno enakopravno odločanje v postopku prisilne poravnave. Po zatrjevanju pobudnice naj bi do sedaj utrpela že za več kot 3 mio SIT škode. Pobudnica zato predlaga, naj Ustavno sodišče začasno zadrži izvrševanje izpodbijanih določb.
2. Po določbi 39. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) lahko Ustavno sodišče do končne odločitve v celoti ali delno zadrži izvršitev predpisa ali splošnega akta za izvrševanje javnih pooblastil, če bi zaradi njegovega izvrševanja lahko nastale težko popravljive škodljive posledice. Čeprav pobudnica zatrjuje nastanek težko popravljivih škodljivih posledic zgolj pavšalno, Ustavno sodišče ugotavlja, da bi ob neenakopravnem obravnavanju upnic pobudnici lahko nastale težko popravljive škodljive posledice.
3. Kadar Ustavno sodišče odloča o začasnem zadržanju izvrševanja izpodbijanega predpisa, vselej tehta med škodljivimi posledicami, ki bi jih povzročilo izvrševanje morebiti protiustavnega zakona, in med škodljivimi posledicami, ki bi nastale, če se izpodbijane zakonske določbe ne bi izvrševale. Če bi Ustavno sodišče zadržalo izvrševanje izpodbijanih določb, bi to pomenilo, da v času zadržanja postopka prisilne poravnave sploh ne bi bilo mogoče opraviti. Ta posledica pa je v primerjavi s posledico, ki lahko nastane ob neenakopravnem obravnavanju manjšinskim upnikom v konkretnih postopkih, nedvomno večja. Zadržanje izpodbijanih določb bi namreč pomenilo začasno neuporabo instituta prisilne poravnave. Z navedenim pa bi bili prizadeti vsi udeleženci postopka prisilne poravnave: dolžniki sami, katerih poslovanje bi bilo zaradi prezadolženosti oteženo in zato njihov obstoj ogrožen, kot tudi upniki, katerih možnosti poplačila bi se, zaradi poslabšanja položaja dolžnika, zmanjšale. Ustavno sodišče je zato predlog za začasno zadržanje zavrnilo.
4. Ustavno sodišče je iz istih razlogov, kot jih navaja pobudnica, že začelo postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 56. člena ZPPSL (odločba Ustavnega sodišča št. Up-148/01 z dne 29.11.2001, Uradni list RS, št. 101/01). Kolikor bi bili manjšinski upniki, med njimi tudi pobudnica, v konkretnih postopkih neenakopravno obravnavani, lahko do odločitve Ustavnega sodišča glede izpodbijanih določb svoje pravice zavarujejo z vsemi z zakonom dovoljenimi pravnimi sredstvi, vključno z ustavno pritožbo. Ustavno sodišče je tudi odločilo, da bo zadevo obravnavalo prednostno.
5. Ustavno sodišče je ta sklep sprejelo na podlagi 39. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Franc Testen in dr. Lojze Ude. Sklep je sprejelo soglasno. Pritrdilno ločeno mnenje je dal sodnik Fišer.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić
U-I-257/01
15. 3. 2002
Pritrdilno ločeno mnenje sodnika dr. Fišerja
1. V tej zadevi sem glasoval za sklep, s katerim je US zavrnilo predlog pobudnika za začasno zadržanje nekaterih določb Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji. Pomisleke pa imam zoper nosilni razlog za zavrnitev, saj sem se zavzemal za to, da bi US predlog zavrnilo zato, ker ima pobudnica, če bi ji grozila nevarnost neenakopravnega obravnavanja v konkretnem postopku, možnost varovati svoje interese v teh postopkih. Skratka, argument, ki je naveden v 4. točki obrazložitve, bi lahko postal nosilni argument te odločitve namesto tistega, ki je kot tak opisan v 3. točki obrazložitve.
2. Iniciatorji postopka za presojo ustavnosti in zakonitosti pred US razmeroma pogosto predlagajo tudi začasno zadržanje izpodbijanih določb, dokler sodišče ne odloči o glavni stvari. S tem dosežejo, da mora US v relativno kratkem roku odločiti vsaj o takšnem predlogu. Ne da bi se v tem trenutku spuščal v analizo predlogov za začasno zadržanje in še manj, da bi komurkoli oporekal pravico, da predlog poda, če meni, da so izpolnjeni pogoji zanj in da z njim varuje svoje pravne interese, je vsaj v nekaterih primerih očitno, da predlagatelji to počno predvsem zaradi tega, da bi dosegli hitrejše obravnavanje svoje vloge.
Sodišče se mora tako ukvarjati s predlogi za začasno zadržanje izvrševanja predpisa ali splošnega akta, ki jih pogosto zavrne (kar je prav, saj gre za izjemno možnost, vezano na razmeroma stroge pogoje), vendar zato zastaja delo na drugih zadevah.
V nekaterih primerih bi se odločanju o začasnem zadržanje izvrševanja v postopku t. i. abstraktne kontrole lahko lege artis izognili, ne da bi kogarkoli prizadeli, če bi izdelali doktrino, po kateri je mogoče predlog zavrniti (morda celo zavreči), če ima predlagatelj možnost, da enak ali podoben učinek doseže v konkretnem postopku. Vpeljati bi torej morali pravilo o nekakšni subsidiarnosti predloga za začasno zadržanje izvrševanja predpisa v postopku abstraktne presoje v primerjavi s konkretnimi postopki.
Vselej subsidiarnost ne bo prišla v poštev: nekateri predpisi so takšni, da jim ne sledi noben postopek, v katerem bi se odločalo o pravicah in obveznostih naslovnikov. Tedaj bi ostala, če so izpolnjeni pogoji zanjo, možnost predlagati začasno zadržanje izvrševanja predpisa v postopku abstraktne presoje. Drugič bo iz predloga morda izhajalo, da je treba zagotoviti učinek zadržanja erga omnes in ne le v primeru predlagatelja.
V vseh tistih primerih pa, ko se predpis izvršuje skozi konkretni postopek ali postopke, bi moral biti predlagatelj primarno dolžan varovati svoje pravice v konkretnih postopkih, kakor je US reklo tudi v tem primeru "z vsemi z zakonom dovoljenimi pravnimi sredstvi, vključno z ustavno pritožbo".
dr. Zvonko Fišer
U-I-257/01-21
4. 3. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe TU-VAL, d.o.o., Domžale, ki jo zastopa direktor Anton Oven, in v postopku, začetem na podlagi 59. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94), na seji dne 4. marca 2004 sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti šestega odstavka 43. člena, 47., 48., 49.a, 49.b, 49.c in 49.č člena, drugega odstavka 55. člena ter drugega in tretjega odstavka 56. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Uradni list RS, št. 67/93, 39/97 in 52/99) se zavrže.
2. Postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 56. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji se ustavi.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnica izpodbija v prvi točki izreka navedene določbe Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (v nadaljevanju ZPPSL), ker naj bi bile v neskladju z 22., s 66., s 67. in s 74. členom Ustave. Navaja, da je kot manjšinska upnica udeležena v postopku prisilne poravnave zoper družbo Metalka Trgovina, d.d., Ljubljana, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani pod opr. št. St 107/2001. Z razvrščanjem upnikov na razrede naj bi ZPPSL privilegiral večinske upnike, manjšinskim upnikom pa onemogočal enakopravno odločanje v postopku prisilne poravnave, zato naj bi bila ureditev v nasprotju z 22. členom Ustave. Na podlagi prisilne poravnave naj bi določen gospodarski subjekt (upnik) pridobil lastnino stečajnega dolžnika v škodo drugega gospodarskega subjekta (upnika), zato naj bi bil kršen 67. člen Ustave. Način glasovanja o prisilni poravnavi naj bi ogrožal varstvo zaposlitve in dela, zato naj bi bile izpodbijane določbe v neskladju tudi s 66. členom Ustave. Privilegiranje določenih upnikov v postopku prisilne poravnave naj bi po mnenju pobudnice predstavljalo dejanja nelojalne konkurence, ki so na podlagi 74. člena Ustave prepovedana. Pobudnica predlaga zadržanje izpodbijanih določb ZPPSL.
2. Državni zbor v odgovoru z dne 5. 2. 2003 meni, da je pobuda neutemeljena. Sam postopek prisilne poravnave pomeni sicer določen poseg v pravna razmerja med upnikom in dolžnikom, vendar naj bi bil nujen za izpeljavo prisilne poravnave, ki je v interesu dolžnika. Namen prisilne poravnave naj bi se odražal v zgodnji odpravi prezadolženosti dolžnika, torej v preprečitvi stečaja. Upnik naj bi bil kot dober gospodarstvenik dolžan pretehtati rizike svojega poslovnega odnosa z dolžnikom, z vstopom v to razmerje pa naj bi po naravi stvari prevzel tudi del tveganja. Privilegiranje določenih upnikov glede samega glasovanja o prisilni poravnavi pa naj bi bilo utemeljeno glede na uspeh sklenitve prisilne poravnave, na samo višino terjatev pa naj ne bi vplivalo. Smiselno enako navaja Vlada v mnenju z dne 12. 2. 2000.
B. - I.
3. Ustavno sodišče je s sklepom št. U-I-257/01 z dne 7. 3. 2002 zavrnilo predlog pobudnice za začasno zadržanje izpodbijanih določb ZPPSL. V obrazložitvi sklepa je navedlo, da je iz istih razlogov, kot jih navaja pobudnica, začelo postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 56. člena ZPPSL (odločba Ustavnega sodišča št. Up-148/01 z dne 29. 11. 2001, Uradni list RS, št. 101/01 in OdlUS X, 233). Zadevi je zaradi skupnega obravnavanja in odločanja združilo.
B. - II.
4. V skladu s 24. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka, če izkaže svoj pravni interes. Pravni interes je podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora odločitev Ustavnega sodišča, s katero se ugodi pobudi, pobudnikov pravni položaj izboljšati.
5. Med postopkom je Okrožno sodišče v Ljubljani dne 20. 1. 2004 sporočilo, da je bil v postopku prisilne poravnave nad dolžnico družbo Metalka Trgovina izdan sklep o potrditvi prisilne poravnave št. St 107/2001 z dne 13. 6. 2002, ki je postal pravnomočen dne 8. 8. 2002. Po določbi 44. člena ZUstS se zakon ali del zakona, ki ga je Ustavno sodišče razveljavilo, ne uporablja za razmerja, nastala pred dnem, ko je razveljavitev začela učinkovati, če do tega dne o njih ni bilo pravnomočno odločeno. Ker je sklep o prisilni poravnavi postal pravnomočen, morebitna razveljavitev izpodbijanih določb nanj ne bi vplivala, zato se tudi pobudničin pravni položaj ne bi izboljšal. Ker pobudnica ne izkazuje več pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo zavrglo (1. točka izreka).
B. - III.
6. Ustavno sodišče je postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 56. člena ZPPSL začelo na podlagi 59. člena ZUstS zaradi njegove povezanosti s 47. členom ZPPSL, ki je bil poleg drugih členov izpodbijan s pobudo družbe TU-VAL. Ker je Ustavno sodišče njeno pobudo zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo, presoja samo prvega odstavka 56. člena ZPPSL pa bi bila nesmiselna, je postopek za njegovo presojo ustavilo (2. točka izreka).
C.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 6. in 25. člena ZUstS v sestavi: podpredsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo s šestimi glasovi proti dvema. Proti sta glasovala sodnik Fišer in sodnica Modrijan.
Podpredsednik
dr. Janez Čebulj