Up-707/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-707/02
Datum odločitve:
18. 3. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.707.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 246/2001 z dne 17. 9. 2002 v zvezi s sklepom Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 83/2001 z dne 15. 6. 2001 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 759/97 z dne 1. 3. 2001
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 246/2001 z dne 17. 9. 2002 v zvezi s sklepom Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 83/2001 z dne 15. 6. 2001 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 759/97 z dne 1. 3. 2001 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker z izpodbijanim sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih je zatrjeval pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
4. 12. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23211
Up-707/02 - 5
18. 3. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 26. februarja 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 246/2001 z dne 17. 9. 2002 v zvezi s sklepom Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 83/2001 z dne 15. 6. 2001 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 759/97 z dne 1. 3. 2001 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnik izpodbija sklep Vrhovnega sodišča o zavrnitvi revizije zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča, ki je potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da je bila revizija zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 37/98 z dne 20. 5. 1999 vložena prepozno. Pritožnik zatrjuje, da se na sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča z dne 20. 5. 1999 ni odzval prepozno, saj je 25. dan po njenem prejemu vložil ustavno pritožbo na Ustavno sodišče. Vlogo je poslal Ustavnemu sodišču in ne Vrhovnemu sodišču v prepričanju, da bo skrajšal postopek za popravo krivice oziroma kršitve človekove pravice, ker prejema prenizko odmerjeno pokojnino, saj mu čas, ki ga je prebil med drugo svetovno vojno v zavezniški vojski, ni vštet v pokojninsko dobo v dvojnem trajanju. Navaja, da ni res, da bi na poziv sodnika poročevalca vztrajal pri ustavni pritožbi. Izpodbijani sodbi Vrhovnega sodišča očita, da niti z besedico ne omenja postopka pred Ustavnim sodiščem, zaradi katerega je vložil sedaj zavrnjeno revizijo. Navaja tudi, da je neuspešno iskal pomoč pri Varuhu človekovih pravic in opisuje potek glavne obravnave na Delovnem in socialnem sodišču.
B.
2. Predmet te ustavne pritožbe je odločitev Vrhovnega sodišča o zavrnitvi revizije zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča z dne 15. 6. 2001. Zato navedbe v ustavni pritožbi, s katerimi pritožnik oporeka odločitvi Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in opisuje potek glavne obravnave, ne morejo biti podlaga za utemeljevanje ustavne pritožbe zoper sklep Vrhovnega sodišča z dne 17. 9. 2002.
3. Pritožnik z navedbo, da je revizijo vložil pravočasno, smiselno zatrjuje kršitev procesnega prava. Z očitkom takšne narave pred Ustavnim sodiščem praviloma ne more uspeti. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednih sodnih postopkih, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Takšnih kršitev pritožnik ni izkazal. Vrhovno sodišče je v izpodbijanem sklepu izčrpno in razumljivo pojasnilo, zakaj je bila revizija vložena prepozno.
Izpodbijani sodni odločbi ni mogoče očitati, da temelji na stališču, ki bi bilo v neskladju s katero od človekovih pravic in temeljnih svoboščin, oziroma da je tako očitno napačna, da jo je mogoče označiti za samovoljno oziroma arbitrarno, kar predstavlja kršitev 22. člena Ustave. Zgolj nezadovoljstvo pritožnika s sprejeto odločitvijo ne more utemeljiti kršitve človekovih pravic in svoboščin. Očitno pa je tudi, da si pritožnik pravo zmotno razlaga.
4. Navedb, s katerimi pritožnik izraža nezadovoljstvo s potekom postopka pred Ustavnim sodiščem, ki jih je mogoče razumeti kot pritožbo na sklep tega sodišča št. Up 170/99, ni bilo mogoče obravnavati. Po tretjem odstavku 55. člena ZUstS namreč pritožba zoper sklep o zavrženju ustavne pritožbe ni dopustna.
5. Ker z izpodbijanim sklepom Vrhovnega sodišča (v zvezi s sklepi nižjih sodišč) očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot to zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan