Up-615/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-615/04
Datum odločitve:
13. 6. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.615.04
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 567/2002 z dne 9. 3. 2004
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 567/2002 z dne 9. 3. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pritožnikovi očitki o kršitvi 22. člena Ustave temeljijo na napačnem prepričanju o stališču, na podlagi katerega je sodišče sprejelo odločitev in so zato neutemeljeni.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
1. 9. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24729
Up-615/04
13. 6. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 31. maja 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 567/2002 z dne 9. 3. 2004 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Višje sodišče v Kopru je v sporu zaradi motenja posesti spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek ustavnega pritožnika (v pravdi tožnika). Zoper izpodbijani sklep vlaga pritožnik ustavno pritožbo, ker naj bi mu bila kršena pravica iz 22. člena Ustave. Zatrjevana kršitev ustavne pravice naj bi se nanašala na stališče sodišča, da bi bila lahko pasivno legitimirana le družba kot pravna oseba in ne njen direktor, toženec.
2. O pasivni legitimaciji toženca odloča redno sodišče, morebitna nepravilna odločitev v zvezi s tem pa bi pomenila zgolj kršitev zakona, ne pa tudi kršitev ustavnih pravic. Kršitev zakona, če ob tem ne gre za kršitev katere od ustavnih pravic, pa Ustavno sodišče ne presoja.  V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Vendar je pritožnikovo prepričanje, da odločitev sodišča temelji na stališču, da je lahko pasivno legitimirana le družba kot pravna oseba, ne pa oseba, ki je storila motilno dejanje v njeno korist, zmotno, zato je tudi očitek o domnevni kršitvi 22. člena Ustave neutemeljen. Odločitev Višjega sodišča namreč temelji na oceni, da ni bilo dokazano, da je toženec motil posest oziroma da je toženec naročil tretjemu, da opravi motilno dejanje. V pravilnost te ocene se Ustavno sodišče prav tako ne more spuščati. Zgolj dejstvo, da pritožnik pravo razume drugače, pa ne zadošča za sklep o kršitvi pravice iz 22. člena Ustave.
3.  Ker očitno ne gre za kršitev človekove pravice iz 22. člena Ustave, kot jo zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
4. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter člana mag. Marija Krisper Kramberger in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić