Up-67/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-67/03
Datum odločitve:
12. 3. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.67.03
Akt:
Ustavna pritožba Kmetijske zadruge A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Cpg 241/2001 z dne 13. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Murski Soboti št. Pg 51/94 z dne 9.

5. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba Kmetijske zadruge A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Cpg 241/2001 z dne 13. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Murski Soboti št. Pg 51/94 z dne 9.

5. 2000 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Iz pravice do enakega varstva pravic po 22. členu Ustave med drugim izhaja, da sodišče ne sme samovoljno (torej brez razumne pravne obrazložitve) odstopiti od enotne in uveljavljene sodne prakse.
Geslo:
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).

1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
4. 2. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23249
Up-67/03-4
12. 3. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe Kmetijske zadruge A. A., Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z. Z., na seji senata dne 25. februarja 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba Kmetijske zadruge A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. Cpg 241/2001 z dne 13. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Murski Soboti št. Pg 51/94 z dne 9.
5. 2000 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. V pravdnem postopku je bilo odločeno, da ostane v veljavi sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine glede obveznosti plačila 278.305 SIT, kar predstavlja plačilo članarine oziroma s pogodbo o ustanovitvi nasprotne stranke prevzetih obveznosti ustanoviteljev. Pritožnici (tedaj toženki) je naložilo še plačilo obresti in pravdnih stroškov. V ustavni pritožbi pritožnica navaja, da je pravna naslednica pravne osebe, ki je nesporno prevzela obveznost plačila članskih obveznosti v nasprotni stranki. Vendar je omenjena pravna oseba prenehala obstajati, pritožnica pa je, kot navaja, le ena izmed petih pravnih naslednic. Nasprotuje ugotovitvi, da je solidarno zavezana k plačilu obveznosti pravne prednice. Navaja, da delitvena bilanca glede statusnih obveznosti še ni izvedena. Meni, da je v postopku vpisa v sodni register prišlo do nepravilnosti, ker naj bi to sodišče pritožnico brez tega, da je podpisala delitveno bilanco, štelo za družbenico v nasprotni stranki (tožnici). Navaja, da je sodišče v istovrstni zadevi, v kateri je bila tožena ena izmed ostalih štirih pravnih naslednic, sodišče zahtevek iste tožnice zavrnilo. Meni, da gre za kršitev pravice do enakega varstva pravic po 22. členu Ustave in kršitve načel pravne države po 2. členu Ustave.
2. Ustavno sodišče v postopku ustavne pritožbe ne presoja samih po sebi kršitev pri ugotavljanju dejanskega stanja in pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče v postopku z ustavno pritožbo preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine. Da bi sodišča v obravnavani zadevi zavzela kakšno pravno stališče, ki je z vidika kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine nesprejemljivo, pritožnica ne navaja.
Glede vprašanj, kakšna je pravna narava jamstva novonastalih zadrug za obveznosti pravnega prednika, ne gre za problematiko, ki posega na raven človekovih pravic. Pritožnica tudi ne izkaže, da bi v postopku ugotavljanja spornih dejstev bilo kršeno kakšno ustavno procesno jamstvo. Da v obravnavani zadevi okoliščin, povezanih z postopkom vpisa v sodni register, ni mogoče presojati, pa je pritožniku pojasnilo že Višje sodišče.
3. Iz pravice do enakega varstva pravic po 22. členu Ustave med drugim izhaja, da sodišče ne sme samovoljno (torej brez razumne pravne obrazložitve) odstopiti od enotne in uveljavljene sodne prakse. Pritožnikove navedbe o tem, da sklep sodišča v pritožničini zadevi odstopa od odločitve sodišča v drugi istovrstni zadevi, kršitve zgoraj navedenega jamstva ne utemeljujejo. Že zato ne, ker gre le za eno sodno odločbo in o uveljavljeni in enotni sodni praksi zato ni mogoče govoriti.
Poleg tega pa je razvidno, da so bile v zadevi, na katero se sklicuje pritožnik, procesne okoliščine drugačne - sodišče določenih pravno relevantnih navedb tožnika v tisti zadevi ni dopustilo (in je posledično zahtevek zavrnilo) iz razloga, ker so prepozne.
4. Na kršitev načel pravne države po 2. členu Ustave se v postopku ustavne pritožbe ni mogoče sklicevati, saj ne gre za ustavno določbo, ki bi urejala kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine.
5. Ker očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 - popr.) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger