Up-255/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-255/03
Datum odločitve:
11. 2. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.255.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-5 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002 ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002 
Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-5 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002  ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003  v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002
Izrek:
zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002 ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002 se ne sprejme.

Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-5 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002  ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003  v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kakor jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.1, 55.1.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
23. 4. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24375
Up-255/03-16
11. 2. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. s Ž. in družbe B. B., d.o.o., Z., ki jo v tem postopku zastopa A. A., v.d. direktorja, na seji senata dne 25. januarja 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
s k l e n i l o :
1. Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-5 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002 ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002 se ne sprejme.
2. Ustavna pritožba družbe B. B. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-5 z dne 30. 1. 2003 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 463/2002 z dne 27. 12. 2002  ter zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Cpg 34/2003-4 z dne 30. 1. 2003  v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju št. Srg 370/2002 z dne 27. 12. 2002 se zavrže.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. S prvim navedenim sklepom je bil zavrnjen predlog A. A. za spremembo naslova družbe, z drugim navedenim sklepom pa njegov predlog za spremembo vpisa zakonitega zastopnika družbe. V ustavni pritožbi pritožnika opisujeta dogodke v družbi B. B. od leta 1994 dalje ter številne nezakonitosti, do katerih naj bi prišlo v zvezi s stečajnim postopkom in postopkom prisilne poravnave. Nezakonita naj bi bila prenehanja delovnih razmerij in imenovanja zastopnikov družbe s strani stečajnega upravitelja. Navajata, da je nezakonito ravnalo tudi sodišče v registrskem postopku, ki že leta 1996 ni hotelo izpeljati postopka po predlogu za vpis zastopnika, ki ga je imenovala zakonita skupščina družbe.  Nepravilnosti v družbi naj bi se nadaljevale z nezakonitim lastninjenjem in prisvojitvijo družbe. Menita, da so vsi vpisi v sodni register nični in da gre še vedno za podjetje z družbeno lastnino, ki naj bi ga kot zakoniti zastopnik zastopal prvi pritožnik. Navajata, da je treba upoštevati, da je vpis zakonitega zastopnika v sodni register le deklaratorne narave in da je možno, da pravi zastopnik družbe ni tisti, ki je kot tak vpisan v sodni register. Zatrjujeta kršitev 14., 15., 16., 22., 23., 25., 26. in 33. člena Ustave.
B.
2.  Ustavna pritožba družbe B. B. ni dovoljena. Predloga za vpis v sodni register je vložil A. A. in zato odločbo sodišča, ki je zavrnilo oba predloga, lahko izpodbija le ta oseba. Ustavno pritožbo družbe je treba zavreči že iz tega razloga in Ustavnemu sodišču zato ni treba presojati še vprašanja, ali je družba v postopku  s to ustavno pritožbo pravilno zastopana (2. točka izreka).
3. Ustavna pritožba A. A. je dovoljena. Vendar je neutemeljeno pričakovanje pritožnika, da bo v tej zadevi Ustavno sodišče lahko presojalo njegove navedbe, ki se nanašajo na druge sodne postopke (postopek prisilne poravnave, stečajni postopek, drugi registrski postopki, vključno s postopkom vpisa v zvezi z lastninskim preoblikovanjem) in okoliščine v zvezi s temi postopki. Če je pritožnik menil, da je v teh postopkih prišlo do nezakonitosti, bi moral uporabiti pravna sredstva, ki jih je imel tedaj na voljo. Če jih je uporabil, pa z njimi ni uspel, ne more v tem postopku pričakovati odločitev, ki bi bile neskladne z odločitvami  v zadevah, v katerih je že pravnomočno odločeno. Pritožnik je imel možnost uporabiti sredstva za sodno varstvo glede domnevno ničnih vpisov v sodni register, glede prenehanja delovnih razmerij in glede lastninskega preoblikovanja. Ni pa mogoče v tej zadevi, ko gre za predlog za vpis v sodni register, vložen leta 2002, ponovno odpirati vprašanj, ki se nanašajo na sodne postopke, ki so se pravnomočno zaključili že precej pred tem – nazadnje s pravnomočnostjo sklepov o vpisih v sodni register v zvezi z lastninskim preoblikovanjem iz leta 1998. Presoja Ustavnega sodišča se mora zato, tako kot že prej presoja sodišč, ki sta odločali v registrskem postopku, omejiti le na vprašanja, ki so bistvena za odločitev v tej registrski zadevi. Zelo obširnih navedb ustavne pritožbe, ki za odločitev očitno niso bistvene, Ustavnemu sodišču ni treba povzemati in nanje ni treba odgovarjati.
4. Z odločitvijo sodišč, da se zavrže predlog, ki ga je A. A. vložil za vpis sprememb zastopnika in predlog spremembe naslova družbe, niso bile kršene ustavne pravice, na katere se sklicuje v ustavni pritožbi. Pritožnik domnevno kršitev človekovih pravic utemeljuje z okoliščinami, ki se nanašajo na druge sodne postopke in ravnanja, ki niso bila predmet te registrske zadeve. Ne pojasni pa, v nasprotju s katero ustavno pravico naj bi bilo ravnanje sodišča, ki je za to zadevo bistveno. Sodišče namreč ni upoštevalo sklepa domnevne skupščine družbe iz leta 1996 in sicer zato, ker so leta 1998 tudi po navedbah samega pritožnika postali pravnomočni vpisi v sodni register v zvezi z lastninskim preoblikovanjem in je bil tedaj postopek vpisa subjekta v sodni register, vključno z vpisom zastopnika, pravnomočno zaključen. Pri tem so za izpodbijanje pravnih dejanj v zvezi z lastninskim preoblikovanjem predvideni drugi postopki, postopek vpisa v sodni register pa se omejuje na preizkus formalnih pogojev.  Prav tako pritožnik ne pojasni, v nasprotju s katero ustavno pravico naj bi bilo ravnanje sodišča, ki je zahtevalo, da domnevni zastopnik pritožnice predlogu za vpis predloži priloge, ki jih zahteva zakon, in ki je po dodatnem roku, v katerem pritožnik naložene obveznosti ni izpolnil, zavrglo predlog. Dodati velja, da je A. A. že večkrat poskusil doseči povsem enak vpis sprememb zastopnika (izbris vpisane zastopnice in vpis sebe kot zakonitega zastopnika, vendar so bili ti predlogi že pravnomočno zavrnjeni) in tudi ustavnih pritožb, ki ju je pritožnik nato vložil, Ustavno sodišče ni sprejelo (sklep št. Up-193/01 z dne 25. 4. 2002, sklep št. Up-496/02 z dne 24. 11. 2004).
5. Pritožnik ima sicer načelno prav, ko navaja, da so vpisi zastopnikov v sodni register deklaratorne narave in da gre pri vpisu zakonitega zastopnika le za izpodbojno domnevo o tem, da je vpisana oseba res zakoniti zastopnik družbe. Vendar ni v nasprotju z zatrjevanimi ustavnimi pravicami stališče, ki smiselno sledi iz izpodbijanih sodnih odločb, da se to nanaša le na primere, ko naknadno, po vpisu v sodni register pride do sprememb v položaju zakonitega zastopnika (skupščina npr. zakonitega zastopnika razreši). V takšnem primeru je res možno, da bo v primeru, če tretja oseba ve za razrešitev, morala upoštevati, da dotedanji zastopnik ni več zakoniti zastopnik družbe. Ni pa enake logike mogoče uporabiti v položaju, kakršen je v obravnavani zadevi. Pritožnik namreč ne navaja, da je naknadno, po vpisu v sodni register prišlo do kakšnih sprememb glede zakonitega zastopnika, pač pa želi uveljaviti, da že v času vpisa v sodni register ta vpis ni bil veljaven, da je torej neupošteven in da je pravi zakoniti zastopnik družbe nekdo drug. V takšnem primeru pa je edina smiselna razlaga, da bi pritožniki morali (v predvidenih rokih) uporabiti pravna sredstva (pritožbo, tožbo za ugotovitev ničnosti vpisa itd.), ki jih omogoča Zakon o sodnem registru (Uradni list RS, št. 13/94 in nasl. – ZSR).
6. Ker očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kakor jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo (1. točka izreka).
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alineje prvega odstavka in prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukič. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta  v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger