Up-212/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-212/03
Datum odločitve:
8. 12. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.212.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 96/2001 z dne 26. 2. 2003 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 264/2000

z dne 10. 11. 2000
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 96/2001 z dne 26. 2. 2003 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 264/2000

z dne 10. 11. 2000 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zavrglo zaradi pomanjkanja pravnega interesa, saj morebitna ugoditev ustavni pritožbi pravnega položaja pritožnika ne bi izboljšala.
Geslo:
1.4.52.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pravni interes za vložitev ustavne pritožbe.

1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
Pravna podlaga:
Člen 50.1, 55.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
9. 4. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US24163
Up-212/03 - 8
8. 12. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 23. novembra 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 96/2001 z dne 26. 2. 2003 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 264/2000
z dne 10. 11. 2000 se zavrže.
Obrazložitev
1. Pritožnik v vlogi navaja, da mu je bila aprila 1994 protipravno odvzeta prepustnica in da je ves čas zahteval, naj se mu vrne. Tožbo v upravnem sporu je vložil dne 14. 3. 2000, po tem ko mu je bilo 3. 2. 2000 priznano stalno prebivanje. V svojem odgovoru na pritožbo tožene stranke (Ministrstva za notranje zadeve) je predlagal Vrhovnemu sodišču, naj odloči, da mora Upravna enota Izola takoj rešiti njegov status po 40. členu Zakona o državljanstvu Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in nasl. - ur.b. v nadaljevanju ZDRS) in mu vrniti odvzete dokumente, med drugimi tudi prepustnico.
Navaja, da je bil desetletje brez osebnih dokumentov, brez človekovih pravic in življenjsko ogrožen. Meni, da stališče Vrhovnega sodišča v izpodbijani sodbi, da "bo lahko zahtevo za izdajo maloobmejne prepustnice vložil ponovno, ko bo o njegovi zahtevi za sprejem v državljanstvo Republike Slovenije dokončno odločeno", ni pravilno, saj ni bilo odločeno o njegovem državljanstvu zaradi protipravnega delovanja upravne oblasti. Na odločitev Vrhovnega sodišča je moral čakati kar 837 dni, čeprav je prosil za prednostno obravnavo.
2. V dopolnitvi vloge se pritožnik sklicuje predvsem na druge postopke, ki jih je imel v zvezi z izbrisom njegovega stalnega prebivališča iz registra stalnega prebivalstva RS in s pridobitvijo državljanstva Republike Slovenije. Pri tem se sklicuje na številne odločbe sodišč in upravnih organov ter navaja razloge za njegov desetletje trajajoč "status apatrida". Meni tudi, da imajo dejanja državnih uslužbencev, zaradi katerih je bil brez osebnih dokumentov, znake kaznivih dejanj. Vrhovno sodišče v izpodbijani sodbi naj ne bi upoštevalo, da je bilo njegovo državljanstvo Republike Slovenije sporno le glede tega, ali mu pripada na podlagi 39. ali 40. člena ZDRS. Iz odločbe U 967/96 z dne 28. 8. 1998, ki je pritožnik ni priložil ustavni pritožbi, naj bi izhajalo, da je upravičen do državljanstva Republike Slovenije po 40. členu in "morda tudi po 39. členu ZDRS". Pritožnik navaja, da so mu bile zaradi takega ravnanja kršene vse človekove pravice, vendar kot prava neuka oseba ne more navesti členov Ustave.
Kot oseba brez dokumentov je bil zaradi ugotovitve identitete večkrat pripeljan na policijsko postajo, ni imel pravice do zdravstvenega varstva, bil je brez pokojnine in ni mogel obiskovati svojih otrok in sorodnikov.
3. Vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora izkazati pravni interes: kot verjetno mora izkazati, da bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne more doseči. Pravni interes mora biti izkazan tudi za vložitev ustavne pritožbe.
Na obstoj pravnega interesa mora Ustavno sodišče paziti po uradni dolžnosti ves čas postopka.
4. Iz ustavne pritožbe je razvidno, da je pritožnik v času vložitve ustavne pritožbe že pridobil državljanstvo Republike Slovenije in da izpodbija sodbo Vrhovnega sodišča predvsem zato, ker se ne strinja s stališčem, da mu prepustnice ni bilo mogoče izdati pred pridobitvijo državljanstva Republike Slovenije. Ker je pritožnik že državljan Republike, je odpadel razlog, zaradi katerega ni bilo ugodeno njegovi prošnji za izdajo prepustnice na podlagi Sporazuma med Socialistično Federativno republiko Jugoslavijo in Republiko Italijo o ureditvi osebnega prometa ter kopenskega in pomorskega prevoza med obmejnimi območji (Uradni list RS, MP, št. 10/86 - v nadaljevanju Videmski sporazum), ki ga je Republika Slovenija v skladu s 3. členom Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-1 in nasl. - UZITUL) prevzela na podlagi Akta o notifikaciji nasledstva sporazumov nekdanje Jugoslavije z Republiko Italijo (Uradni list RS, št. 40/92, MP, št. 11/92). Tako lahko pritožnik kadarkoli zaprosi za izdajo prepustnice, s katero mu bo omogočen prehod na mejnih prehodih za obmejni promet, na katerih je dovoljeno prehajanje le na podlagi prepustnice. Ker morebitna ugoditev ustavni pritožbi pravnega položaja pritožnika ne bi izboljšala, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prvega odstavka 55. člena v zvezi s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan