U-I-255/02
Natisni
Opravilna št.:
U-I-255/02
Datum odločitve:
9. 9. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:U.I.255.02
Akt:
Zakon o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 63/94 in 59/99) (ZDT), 5. odst. 20. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti petega odstavka 20. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 63/94 in 59/99) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker pobudnica ni izkazala, da bi morebitna ugotovitev neskladnosti izpodbijane določbe privedla do izboljšanja njenega pravnega položaja v postopku kandidiranja na mesto državnega tožilca, niso izpolnjene procesne predpostavke za začetek postopka. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
Geslo:
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.5.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Med postopkom.
Pravna podlaga:
Člen 25, Zakon o Ustavnem sodišču[ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Kate Lakovič, Maribor
Datum vloge:
19. 6. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US23792
Dokument v PDF obliki:
U-I-255-02.pdf
121 KB
Prenesite datoteko
U-I-255/02-10
9. 9. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Kate Laković iz Maribora, ki jo zastopa Božidar Pajenk, odvetnik v Mariboru, na seji dne 9. septembra 2004
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti petega odstavka 20. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 63/94 in 59/99) se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnica navaja, da se je dne 23. 8. 2001 prijavila na razpis prostega delovnega mesta državnega tožilca na Okrožnem državnem tožilstvu v Mariboru. Ker jo je personalna komisija državnega tožilstva tudi na ponovno zahtevo Ministra za pravosodje soglasno ocenila za neprimerno za opravljanje funkcije državne tožilke, je Minister za pravosodje ni mogel predlagati v imenovanje. Meni, da določba petega odstavka 20. člena Zakona o državnem tožilstvu (v nadaljevanju ZDT), ki določa, da je drugo mnenje personalne komisije, ki je sprejeto z večino dveh tretjin vseh članov, za Ministra za pravosodje obvezno, ni v skladu z načelom enakosti, ker ne daje vsem kandidatom enakih možnosti. Takšna pravna ureditev naj bi personalni komisiji dopuščala, da o utemeljenosti kandidatur odloča "voluntaristično, po nekakšnih svojih nenapisanih pravilih", in da odkloni kandidate brez upravičenih razlogov.
Izpodbijana ureditev naj bi bila v neskladju z Ustavo tudi iz razloga, ker ne daje nobene možnosti, da bi kandidat ugovarjal mnenju personalne komisije. Zato predlaga, naj Ustavno sodišče ugotovi neskladnost petega odstavka 20. člena ZDT z Ustavo. V predlogu z dne 5. 4. 2002, naj Ustavno sodišče obravnava ustavno pritožbo in pobudo prednostno, pobudnica navaja, da se je na podlagi ponovnega razpisa prostega mesta okrožnega državnega tožilca na Okrožnem državnem tožilstvu v Mariboru (Uradni list RS, št. 20/02 z dne 8. 3. 2002) ponovno prijavila na razpisano delovno mesto.
B.
2. Pobudnica je vložila pobudo hkrati z ustavno pritožbo zoper odločitev Ministra za pravosodje št. 111-22/01 z dne 27. 2. 2002. Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zavrglo s sklepom št. Up-180/02 z dne 4. 7. 2002, ker pred njeno vložitvijo ni izčrpala sodnega varstva v upravnem sporu v skladu z drugim odstavkom 157. člena Ustave.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da vsak, če izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena ZUstS je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Pravni interes mora biti po ustaljeni ustavnosodni presoji Ustavnega sodišča neposreden in konkreten. Splošen in abstrakten pravni interes, ki bi ga imel kdorkoli, ne zadošča. Predpis mora neposredno posegati v lastne pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, ugoditev predlogu pa mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
4. Pobudnica v postopku preizkusa pobude ni izkazala, da je zoper izpodbijani akt ministra, pristojnega za pravosodje, izčrpala sodno varstvo, oziroma ali tudi v zvezi z njenim ponovnim kandidiranjem na mesto okrožnega državnega tožilca na Okrožnem tožilstvu v Mariboru, tečejo sodni postopki. Ker pobudnica ni izkazala, da bi morebitna ugotovitev neskladnosti izpodbijane določbe privedla do izboljšanja njenega pravnega položaja v postopku kandidiranja na mesto državnega tožilca, niso izpolnjene procesne predpostavke za začetek postopka.
5. V zvezi z navedbami pobudnice, da ZDT ne daje nobene možnosti, da bi kandidat ugovarjal mnenju personalne komisije oziroma mnenju državnotožilskega sveta, Ustavno sodišče pojasnjuje, da je z odločbo št. U-I-202/99 z dne 21. 11. 2002 (Uradni list RS, št. 105/02 in OdlUS XI, 236) ugotovilo, da so določbe tretjega odstavka 1. oddelka ZDT v neskladju z Ustavo, ker ne določajo možnosti, da se kandidat seznani z mnenjem personalne komisije in se o njem izjavi. Kot način izvršitve je tudi določilo, da do odprave ugotovljene neustavnosti mora personalna komisija mnenje vročiti kandidatu, ki se lahko o njem izjavi v osmih dneh od njegovega prejema. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 110/02 - ZDT-B) v novem tretjem odstavku 20. člena določa, da državnotožilski svet (prejšnja personalna komisija) mnenje glede predlogov za imenovanje vroči kandidatu in vodji državnega tožilstva, v katerem je razpisano prosto mesto državnega tožilca, ki lahko posredujeta obrazložene pripombe v osmih dneh od prejema mnenja. Ker pobudnica s ponovno presojo ne more doseči več, kot je Ustavno sodišče že odločilo, nima pravnega interesa za ponovno presojo ustavnosti izpodbijane ureditve. Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
C.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in Jože Tratnik. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednica
dr. Dragica Wedam Lukić