Up-697/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-697/03
Datum odločitve:
27. 1. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.697.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Vrhovnim sodiščem, ki teče v zadevi št. I Up 1309/03
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Vrhovnim sodiščem, ki teče v zadevi št. I Up 1309/03, se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker v obravnavanem primeru očitno ne gre za kršitev pritožnikove pravice do sojenje brez nepotrebnega odlašanja, Ustavnosodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).

5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
Pravna podlaga:
Člen 23, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
27. 10. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23047
Up-697/03-7
11. 2. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. na seji senata dne 27. januarja 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Vrhovnim sodiščem, ki teče v zadevi št. I Up 1309/03, se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnik je dne 27. 10. 2003 vložil ustavno pritožbo zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Vrhovnim sodiščem. Navaja, da je pritožbo zoper prvostopenjsko odločbo vložil pred enim letom (18. 10. 2002).
Meni, da že sam čas reševanja njegove zadeve na Vrhovnem sodišču pomeni očitno kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Po pritožnikovem mnenju bi se pri ugotavljanju kršitve navedene pravice moral upoštevati čas od samega začetka postopka. V njegovi zadevi postopek teče že več kot dve leti. V zvezi z reševanjem zadeve je vložil tudi pobudo (št. U-I-132/01), ki je Ustavno sodišče tudi še ni rešilo. Predlaga, naj Ustavno sodišče v postopku pred Vrhovnim sodiščem v navedeni zadevi ugotovi kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja.
B.
2. Ustavno sodišče je v postopku preizkusa ustavne pritožbe zahtevalo podatke o stanju pritožnikove zadeve. Vrhovno sodišče je v svojem odgovoru z dne 25. 11. 2003 navedlo, da pritožnikova zadeva še ni rešena in da glede na število zadev tudi še ni na vrsti za predložitev na sejo. Navaja, da je pritožnik vložil pritožbo dne 25. 9. 2002 zoper sklep Upravnega sodišča št. U 766/2001 z dne 25. 9. 2001 in da je pritožbena zadeva prispela na Vrhovno sodišče dne 13. 11. 2002. Zadeva je bila uvrščena v vrstni red zadev po času prispetja na sodišče, ker ne gre za zadevo, ki bi bila določena za prednostno obravnavanje. Po zakonu, ki ureja imenovanje poravnalcev v predkazenskem postopku, spori v zvezi z poravnalci niso prednostni. V zadevi tudi ne gre za upravni spor iz tretjega odstavka 1. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97 in nasl. - v nadaljevanju ZUS). Prav tako pa Vrhovno sodišče ni prejelo prošnje za opredelitev zadeve za prednostno v smislu razlogov iz drugega odstavka 159. člena Sodnega reda (Uradni list RS, št. 17/95 in nasl.).
3. Ustava v prvem odstavku 23. člena določa, da ima vsakdo pravico, da o njegovih pravicah in dolžnostih ter o obtožbah proti njemu brez nepotrebnega odlašanja odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom ustanovljeno sodišče. Eden od bistvenih sestavnih delov pravice do sodnega varstva je sojenje brez nepotrebnega odlašanja. Navedena pravica zagotavlja posamezniku, da lahko brez nepotrebnega odlašanja (v razumnem roku) s sodnim varstvom uveljavlja svojo pravico. S sodnim varstvom te pravice naj bi se preprečilo nadaljnje nepotrebno odlašanje sodišča. Do posega v pravico do sojenja brez nepotrebnega odlašanja lahko pride, če sodišče določene zadeve ne bi obravnavalo v okviru vrstnega reda ali bi jo obravnavalo prednostno brez ustrezne zakonske podlage. Člen 159 Sodnega reda določa, da sodnik obravnava prednostno zadeve, ki so kot take določene z zakonom. Na podlagi drugega odstavka 159. člena Sodnega reda sodnik v okviru svojega vrstnega reda obravnavanja zadev, ki se določi po času pripada zadeve na sodišče, lahko odloči, da bo določeno zadevo obravnaval prednostno. Pri tem mora upoštevati vrsto, naravo in pomen zadeve. Kot je razvidno iz poročila Vrhovnega sodišča, je bila pritožnikova zadeva obravnavana z vseh vidikov, ki so določeni za opredelitev zadeve glede njenega reševanja. Pritožnik v ustavni pritožbi ne uveljavlja, da bi bila njegova pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Vrhovnim sodiščem kršena iz kakšnih drugih razlogov, kot je razvidno iz odgovora, pa tudi ni predlagal, naj sodišče obravnava zadevo prednostno na podlagi drugega odstavka 159. člena Sodnega reda. Ker v obravnavanem primeru očitno ne gre za kršitev pritožnikove pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
4. Iz ustavne pritožbe tudi izhaja, da naj bi bilo Ustavno sodišče tisto, ki posredno prispeva k podaljševanju reševanja pritožnikove pritožbe, ker še ni odločilo o njegovi pobudi v zadevi št. U-I-132/01. Ustavno sodišče je s sklepom št. U-I- 132/01 z dne 17. 12. 2003 navedeno pobudo, s katero je pritožnik izpodbijal Zakon o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 116/03 - ur.p.b. - ZKP-UPB1) in Navodilo o poravnavanju v kazenskih zadevah (Uradni list RS, št. 59/99) ter Splošno navodilo o pogojih in okoliščinah za odstopanje ovadb v postopek poravnavanja (Uradni list RS, št. 49/99 in nasl), zavrnilo kot očitno neutemeljeno.
C.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 - popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan