U-I-156/02
Natisni
Opravilna št.:
U-I-156/02
Datum odločitve:
10. 2. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:U.I.156.02
Akt:
Pravilnik o ugotavljanju prihrankov in premoženja ter o vrednosti zagotovljene osnovne oskrbe v postopku za dodelitev denarne socialne pomoči (Uradni list RS, št. 68/01), 5. odst. 6. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 6. člena Pravilnika o ugotavljanju prihrankov in premoženja ter o vrednosti zagotovljene osnovne oskrbe v postopku za dodelitev denarne socialne pomoči (Uradni list RS, št. 68/01) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Z Zakonom o socialnem varstvu določen okvir premoženja je lahko vse, česar ta zakon izrecno ne izloča. Zato je neutemeljen očitek pobudnika, da je Pravilnik o ugotavljanju prihrankov in premoženja ter o vrednosti zagotovljene osnovne oskrbe v postopku za dodelitev denarne socialne pomoči prekoračil zakonski okvir s tem, ko je v obseg upravičenčevega premoženja uvrstil tudi vrednostne papirje.
Geslo:
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
3.13 - Splošna načela - Zakonitost.
5.4.14 - Temeljne pravice - Ekonomske, socialne in kulturne pravice - Pravica do socialne varnosti (50).
Pravna podlaga:
Člen 2, 50, Ustava [URS]
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Franc Majcen, Gornja Radgona
Datum vloge:
18. 3. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US24371
Dokument v PDF obliki:
U-I-156-02.pdf
123 KB
Prenesite datoteko
U-I-156/02
10. 2. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Franca Majcna iz Gornja Radgone  na seji dne 10. februarja 2005
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 6. člena Pravilnika o ugotavljanju prihrankov in premoženja ter o vrednosti zagotovljene osnovne oskrbe v postopku za dodelitev denarne socialne pomoči (Uradni list RS, št. 68/01) se zavrne.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnik je v vlogi z dne 18. 3. 2002 predlagal oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 6. člena Pravilnika o ugotavljanju prihrankov in premoženja ter o vrednosti zagotovljene osnovne oskrbe v postopku za dodelitev denarne socialne pomoči (v nadaljevanju Pravilnik), ki v okviru ugotavljanja premoženja upravičenca do denarne socialne pomoči določa, kako se ugotavlja obstoj vrednostnih papirjev in kaj oziroma koliko se upošteva kot njihova vrednost. Pobudnik meni, da delnice pooblaščenih investicijskih družb (v nadaljevanju PID), pridobljene z zamenjavo za državljanske certifikate, zaradi prenizke vrednosti niso premoženje ter da se v postopku ugotavljanja upravičenosti do denarne socialne pomoči obravnavajo drugače kot delnice podjetij, ki prinašajo dividende. Zato naj bi šlo za odrekanje pravice do socialne varnosti in prisilno razlaščanje, če želi lastnik teh delnic dobiti socialno pomoč. Meni, da je izpodbijana ureditev v neskladju s členi 2, 14, 33, 50 in 69 Ustave.
2. Ministrstvo za delo družino in socialne zadeve v pojasnilih z dne 27. 2. 2004 med drugim navaja, da upoštevanje vrednostnih papirjev PID pri ugotavljanju upravičenosti do denarne socialne pomoči temelji na Zakonu o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 54/92 in nasl. – v nadaljevanju ZSV) in Pravilniku, ki je izdan na njegovi podlagi. Pravilnik naj ne bi presegal danega pooblastila. Izhaja iz temeljnega namena in načel upravičenosti do denarne socialne pomoči, ki jih določa Zakon. Izpodbijani peti odstavek 6. člena Pravilnika se nanaša na vse vrednostne papirje, katerih vrednost je objavljena na borzni tečajnici, ne glede na to, ali kotirajo na borzi in je zato njihova vrednost objavljena na borzni kotaciji ali na borzi ne kotirajo in promet z njimi poteka na prostem trgu, kot ta poteka z vrednostnimi papirji PID. Pravilnik ne upošteva vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzni kotaciji oziroma katerih promet ne teče niti na prostem trgu. Upošteva le vrednostne papirje, s katerimi poteka promet in katerih vrednost je zato mogoče ugotoviti dovolj objektivno, zato resnično predstavljajo določeno premoženje, s katerim lastnik lahko razpolaga. Ministrstvo poudarja, da Pravilnik ne dela razlik med vrednostnimi papirji PID in drugimi vrednostnimi papirji. Ker gre v postopku priznanja pravice do denarne socialne pomoči le za uresničevanje temeljnih načel in namena denarne socialne pomoči, naj ne bi šlo za poseg v lastninsko pravico oziroma za razlastitev lastnika vrednostnih papirjev oziroma za kršitev 33. in 69. člena Ustave.
B.
3. Po 3. členu ZSV obsegajo pravice iz socialnega varstva storitve in ukrepe, namenjene preprečevanju in odpravljanju socialnih stisk in težav posameznikov, družin in skupin prebivalstva ter denarno socialno pomoč, namenjeno tistim posameznikom, ki si sami materialne varnosti ne morejo zagotoviti zaradi okoliščin, na katere ne morejo vplivati. Po drugem odstavku 20. člena ZSV ima pravico do denarne socialne pomoči v višini in pod pogoji, ki jih določa ta zakon, kdor si ne more zagotoviti preživetja sam z delom, s pravicami iz dela ali zavarovanja, z dohodki iz premoženja in iz drugih virov oziroma z nadomestili ali prejemki po drugih predpisih ali s pomočjo tistih, ki so ga dolžni preživljati, ali na drug način. Po prvem odstavku 23. člena se denarne socialne pomoči ne dodeli samski osebi oziroma družini, ki ima prihranke oziroma premoženje, ki dosega ali presega višino 24 minimalnih plač. Po tretjem odstavku istega člena minister, pristojen za socialno varstvo, podrobneje predpiše način ugotavljanja prihrankov oziroma premoženja po tem zakonu oziroma njegove vrednosti. Pobudnik  sicer navaja 31. člen ZSV, vendar se ta določba glede opredelitve, kaj sodi v premoženje, sklicuje na že navedeni 23. člen. Tudi 31. člen ZSV v tretjem odstavku pooblašča ministra, pristojnega za socialno varstvo, da podrobneje uredi način ugotavljanja vrednosti prihrankov oziroma premoženja.
4. Po 5. členu Pravilnika je premoženje vse premično in nepremično premoženje upravičenca, s katerim ta razpolaga praviloma na dan vložitve vloge, razen premoženja, ki se po drugem odstavku 23. člena ZSV ne upošteva. Ko Pravilnik v drugem odstavku 5. člena našteva, kaj se zlasti upošteva kot premoženje, navaja tudi vrednostne papirje in kapitalske naložbe oziroma deleže. Po izpodbijanem petem odstavku 6. člena Pravilnika se obstoj vrednostnih papirjev ugotavlja iz izpisa stanja na računu vrednostnih papirjev iz centralnega registra vrednostnih papirjev o vrsti in številu vrednostnih papirjev. Kot njihova vrednost se upošteva vrednost na borzni tečajnici, nazadnje objavljeni v sredstvih javnega obveščanja.
5. Pobudnikova navedba, da bi moral opredelitev, ali so delnice PID premoženje, vsebovati zakon, vsebinsko pomeni očitek, da je obravnavana določba Pravilnika v neskladju z drugim odstavkom 120. člena Ustave (pobudnik sicer uveljavlja kršitev 2. člena Ustave). Skladno z drugim odstavkom 120. člena Ustave so namreč upravni organi pri svojem delu, kamor sodi tudi izdajanje predpisov iz njihove pristojnosti, vezani na okvir, ki ga določata Ustava in zakon. Po ustaljeni ustavnosodni presoji to pomeni, da lahko pravilnik zakonsko normo dopolnjuje le tako daleč, da z dopolnjevanjem ne ureja razmerij samostojno, zunaj zakonskega okvira, ali da ne uvaja novih obveznosti.
6. Po naravi stvari je premoženje vsaka stvar ali pravica, ki ima neko premoženjsko vrednost. ZSV v drugem odstavku 23. člena določa, katero premoženje se po tem zakonu ne upošteva (stanovanje, v katerem posameznik oziroma družina živi in ki ga predpisi o stanovanjskih razmerjih določajo kot primerno stanovanje; premoženje, ki daje dohodke, ki se po tem zakonu upoštevajo pri ugotavljanju lastnega dohodka; predmeti, ki so po predpisih o izvršbi in zavarovanju izvzeti iz izvršbe, razen določene gotovine; osebno vozilo v vrednosti do višine 18 minimalnih plač). Z zakonom določen okvir premoženja je glede na to lahko vse, česar ZSV izrecno ne izloča. Zato je očitek, da je Pravilnik, s tem, ko v obseg upravičenčevega premoženja uvršča tudi vrednostne papirje, prekoračil navedeni zakonski okvir (drugi odstavek 120. člena Ustave), neutemeljen.
7. Pravilnik delnic PID ne obravnava posebej. Ali se takšne delnice upoštevajo v premoženje ali ne, je odvisno od njihove vrednosti. Pobudnik zmotno meni, da delnice PID nimajo premoženjske vrednosti, temveč naj bi pomenile le "obljubo" premoženja. Res je, da vrednost delnic PID ni nujno enaka nominalni vrednosti lastniških certifikatov (lahko je tudi nižja ali višja). Vendar center za socialno delo po izpodbijani določbi ne upošteva nominalne vrednosti lastniških certifikatov, s katerimi so bile delnice pridobljene, temveč vrednost delnic, kakršno imajo na trgu. Ta vrednost pa (enako kot vrednost drugih vrednostnih papirjev) pomeni premoženje, ki se upošteva pri odločanju o upravičenosti do dodelitve socialne pomoči. Če določene delnice (PID ali katerekoli druge) nimajo vrednosti na trgu, jih torej tudi center za socialno delo ne upošteva kot premoženje. Zato so tudi očitki, s katerimi pobudnik utemeljuje neskladje s členi 14, 33, 50 in 69 Ustave, očitno neutemeljeni. Morebitno napačno ugotovitev vrednosti premoženja v posamičnem postopku za dodelitev denarne socialne pomoči je mogoče uveljavljati s pravnimi sredstvi zoper posamične akte, s katerimi je bila pomoč odklonjena, ne more pa tega obravnavati Ustavno sodišče v okviru presoje predpisa.
8. Glede na navedeno je Ustavno
sodišče pobudo kot očitno neutemeljeno zavrnilo.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – ZUstS) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Marija Krisper Kramberger, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj