Up-311/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-311/02
Datum odločitve:
11. 5. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.311.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 345/2001 z dne 20. 2. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 345/2001 z dne 20. 2. 2002 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Z navedbami, s katerimi pritožnica utemeljuje ustavno pritožbo, kršitve človekovih pravic sicer zatrjuje, vendar jih z ničimer ne izkaže. Zgolj pritožničin subjektivni občutek krivice, ki izhaja iz nezadovoljstva s svojim zastopnikom, glede katerega pred sodiščem ni uspela dokazati, da je ravnal protipravno, pa ne zadošča za ugotovitev, da je bila kršena katera od človekovih pravic. Pritožnica tudi ne more utemeljevati kršitev človekovih pravic v postopku, v katerem je bila izdana izpodbijana odločba, z zatrjevanjem domnevnih kršitev, ki se očitno nanašajo na druge postopke ali celo na ravnanja določenih oseb, ki naj bi jih te kot posamezniki zagrešile proti pritožnici.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
Pravna podlaga:
Člen 33, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
24. 5. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23436
Up-311/02-15
11. 5. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z. Z., na seji senata dne 20. aprila 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 345/2001 z dne 20. 2. 2002 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnica je v pravdi neuspešno uveljavljala odškodninsko odgovornost odvetnika C. zaradi slabega zastopanja v zadevah št. P 221/94 in št. I 184/95 Okrajnega sodišča v Škofji Loki. Plačilo zneska 2.500.000 SIT je zahtevala od Zavarovalnice Triglav, pri kateri je imel navedeni odvetnik zavarovano poklicno odgovornost. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da pritožnica ni dokazala svojih trditev, sodišče druge stopnje je njeno pritožbo zavrnilo, z izpodbijano sodbo pa je bila zavrnjena tudi revizija pritožnice.
2. V ustavni pritožbi pritožnica ponavlja navedbe o posameznih napakah in opustitvah odvetnika Rusa in revizijske navedbe o pomanjkljivosti sodbe in nerazumljivem izreku. Navaja, da se z odločitvijo sodišča ne more strinjati, ker naj bi ji bila z njo kršena pravica do povračila škode (26. člen Ustave) ter pravica do zasebne lastnine in dedovanja (33. člen Ustave). V svojih naknadnih vlogah pa Okrajnemu sodišču v Škofji Loki očita tudi napačno postopanje, ker naj ji ne bi dovolilo vpogleda v zemljiško knjigo, zahteva "ponoven vpis v zemljiško knjigo vložkov (št.) 17, 31, 158, 159, 185 in 187 k.o. V. V." ter na splošno uveljavlja popravo vseh krivic, ki naj bi se ji dogajale v zadnjih desetletjih.
3. Pritožnica je v naknadni vlogi z dne 16. 2. 2004 sodišču očitala tudi (pre)pozno vročitev sodbe Vrhovnega sodišča št. II Ips 13/2003 z dne 4. 9. 2003, ki naj bi jo prejela "šele" dne 20. 1. 2004. Zato je Ustavno sodišče pritožnico pozvalo, naj pojasni, ali ustavno pritožbo razširja tudi na navedeno sodno odločbo.
Pritožnica je kopijo navedene sodne odločbe (poleg nekaterih drugih) sicer priložila, vendar pa iz njenih navedb ne izhaja, da bi tej odločbi očitala kršitev katere od človekovih pravic ali temeljnih svoboščin. Zato je Ustavno sodišče štelo, da pritožnica ustavne pritožbe zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 13/2003 z dne 4. 9. 2003 ni vložila in je svoj preizkus omejilo na izpodbijano sodno odločbo, navedeno v izreku.
B.
4. Ustavno sodišče se v postopku z ustavno pritožbo ne more spuščati v presojo materialnopravne ali procesnopravne pravilnosti izpodbijane sodne odločbe in tudi ne v dokazno oceno sodišča. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednem sodnem postopku. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in svoboščine.
5. Z navedbami, s katerimi pritožnica utemeljuje ustavno pritožbo, kršitve človekovih pravic sicer zatrjuje, vendar jih z ničimer ne izkaže. Očitek, da je sodna odločba, ki ima posledice na premoženjskopravni položaj pritožnikov, nepravilna in nezakonita, tudi če bi bil utemeljen, namreč še ne izkazuje kršitve pravice do zasebne lastnine in dedovanja iz 33. člena Ustave. Pravica do zasebne lastnine bi bila pritožnici kršena, če bi izpodbijani sklep temeljil na takšnem pravnem stališču oziroma takšnem razumevanju zakona, ki je nezdružljivo z navedeno ustavno pravico. Tega pa pritožnica niti ne zatrjuje.
6. Pritožnica tudi ne pojasni, na kakšen način bi ji Vrhovno sodišče sploh lahko kršilo pravico do dedovanja. Zgolj pritožničin subjektivni občutek krivice, ki izhaja iz nezadovoljstva s svojim zastopnikom, glede katerega pred sodiščem ni uspela dokazati, da je ravnal protipravno, pa ne zadošča za ugotovitev, da je bila kršena katera od človekovih pravic.
Pritožnica tudi ne more utemeljevati kršitev človekovih pravic v postopku, v katerem je bila izdana izpodbijana odločba, z zatrjevanjem domnevnih kršitev, ki se očitno nanašajo na druge postopke ali celo na ravnanja določenih oseb, ki naj bi jih te kot posamezniki zagrešile proti pritožnici.
7. Ker z izpodbijanim sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
8. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger