Up-659/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-659/02
Datum odločitve:
3. 6. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.659.02
Akt:
Ustavna pritožba A. A. A. in B. B. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 452/2001 z dne 4. 7. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. A. in B. B. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 452/2001 z dne 4. 7. 2002 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Preizkus ustavne pritožbe je pokazal, da očitanih kršitev človekovih pravic očitno ni, zato je ni bilo mogoče sprejeti.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
12. 11. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23488
Up-659/02-8
3. 6. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. in B. B. B., združenja za človekove pravice, Ž., ki ga zastopa predsednica A. A. A., na seji senata dne 25. maja 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. A. in B. B. B. zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 452/2001 z dne 4. 7. 2002 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče iz procesnopravnih razlogov zavrglo predloga obeh tožnikov za obnovo postopka.
2. Ustavna pritožnika trdita, da jima je s takšnim sklepom kršena pravica do popravka oziroma odgovora (40. člen Ustave), pravica do sodnega varstva (23. člen Ustave) in pravica do pravnega sredstva (25. člen Ustave).
3. Ko utemeljujeta take očitke, ustavna pritožnika razlagata, da je sodišče pri sklepanju o predlogu za obnovo postopka narobe uporabilo procesno pravo.
4. Toda ustavna pritožba ni še ena stopnja pravdanja in Ustavno sodišče v njej ni pristojno presojati, ali je bilo v odločitvi sodišča procesno pravo prav uporabljeno. S polemiziranjem o tem, kako bi moralo sodišče uporabiti procesnopravne norme drugače, kot jih je, torej ni mogoče utemeljevati pritožbenih zatrjevanj o kršitvi človekovih pravic.
5. Ker sta z izpodbijanim sklepom zavržena oba predloga za obnovo postopka izključno iz procesnopravnih razlogov (prvi kot nedopusten, drugi kot prepozen), tudi o kršitvi pravice do popravka ali odgovora z izpodbijanim sklepom ni mogoče govoriti. Iz zagotovila v 40. členu Ustave res izhaja pravica do sodnega varstva, kadar bi bila ta pravica kršena, ne pa tudi jamstvo, da bo stranka v sodnem postopku uspešna, ne glede na to, kako bo v njem uporabljala uzakonjene možnosti.
6. Že iz dejstva, da izpodbijata sklep Vrhovnega sodišča, izhaja, da pritožnika nista bila prikrajšana za odločitev sodišča, kot ga zagotavlja prvi odstavek 23. člena Ustave. V čem da je kršitev te človekove pravice, ki bi bila zagrešena z izpodbijano sodno odločbo, pritožnika ne povesta.
7. Ustavno sodišče je že večkrat odločilo in obrazložilo, da pravica do pritožbe iz 25. člena Ustave ne more biti kršena z zavrženjem predloga za obnovo postopka, ker več kot pritožbe v postopku ta pravica ne zagotavlja. Zato je tudi očitek o kršitvi te človekove pravice neutemeljen.
8. Preizkus ustavne pritožbe je pokazal, da očitanih kršitev človekovih pravic očitno ni, zato je ni bilo mogoče sprejeti.
9. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: namestnik predsednice senata Jože Tratnik ter člana dr. Zvonko Fišer in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča, razen sodnici mag. Mariji Krisper Kramberger,ki je bila v tej zadevi izločena. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Namestnik predsednice senata
Jože Tratnik
72