Up-287/02
Natisni
Opravilna št.:
Up-287/02
Datum odločitve:
12. 12. 2003
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2003:Up.287.02
Akt:
Ustavna pritožba B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 81/01 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 827/99 z dne 24. 11. 2000 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 212/98 z dne 30. 3. 1999 ter zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1146/96 z dne 24. 9. 1998

Ustavna pritožba A. A., B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95 z dne 21. 5. 1996
Izrek:
Ustavna pritožba B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 81/01 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 827/99 z dne 24. 11. 2000 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 212/98 z dne 30. 3. 1999 ter zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1146/96 z dne 24. 9. 1998 se ne sprejme.

Ustavna pritožba A. A. zoper sodne odločbe iz 1. točke izreka se zavrže.

Postopek za preizkus ustavne pritožbe A. A., B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95 z dne 21. 5. 1996 se ustavi.
Evidenčni stavek:
Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožniki, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Ker je ustavno pritožbo vložila oseba, ki za to ni upravičena, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo v tem delu zavrglo.
Geslo:
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).

1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).

5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).

5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).

5.3.13.3 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Dvostopenjska sodna pristojnost (25).

5.4.3 - Temeljne pravice - Ekonomske, socialne in kulturne pravice - Pravica do dela (49.1).

1.4.52.9 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pooblastilo za vložitev ustavne pritožbe.

1.5.51.2.7 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Umik ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, 23, 25, 49, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, 55.1.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
16. 5. 2002
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US22988
Up-287/02 - 12
30. 12. 2003
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. ter B. B., C. C., Č. č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., vseh iz Z., ter I. I. iz V. V., J. J. iz U., K. K. iz T. in L. L. iz S., ki jih vse zastopa M. M., odvetnik v R., na seji senata dne 12. decembra 2003 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) sklenilo:
1. Ustavna pritožba B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 81/01 z dne 26. 2. 2002 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 827/99 z dne 24. 11. 2000 in sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 212/98 z dne 30. 3. 1999 ter zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1146/96 z dne 24. 9. 1998 se ne sprejme.
2. Ustavna pritožba A. A. zoper sodne odločbe iz 1. točke izreka se zavrže.
3. Postopek za preizkus ustavne pritožbe A. A., B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K. in L. L. zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95 z dne 21. 5. 1996 se ustavi.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnikom, delavcem družbe N. N. (toženka v delovnem sporu), je leta 1995 delovno razmerje prenehalo na podlagi sklepov o prevzemu pritožnikov na delo k drugemu delodajalcu. V sodnem postopku na prvi stopnji je bilo zahtevkom pritožnikov po razveljavitvi sklepov o prenehanju delovnega razmerja ter za plačilo denarnih terjatev za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja v pretežnem delu ugodeno (sodba št. Pd 293/95). S sklepom št. Pdp 1146/96 pa je bila odločitev prvostopenjskega sodišča razveljavljena. V ponovljenem postopku so bili s sodbo št. Pd 212/98 tožbeni zahtevki pritožnikov zavrnjeni, pritožbi pritožnikov zoper takšno sodbo pa je bilo s sodbo št. Pdp 827/99 delno ugodeno, tako da je bila izpodbijana sodba delno razveljavljena glede datuma prenehanja delovnega razmerja in obstoja delovnega razmerja nekaterih pritožnikov, v preostalem delu glede prenehanja delovnega razmerja preostalih pritožnikov ter plačila denarnih zahtevkov vseh pritožnikov pa potrjena. Revizija pritožnikov zoper pravnomočno sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča je bila s sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 81/2001 zavrnjena.
2. Pritožniki, nezadovoljni z odločitvijo sodišč in prepričani, da so jim bile v tem postopku kršene njihove človekove pravice, vlagajo ustavno pritožbo. Posebej izpostavijo pritožnika D. D. Sodni postopki naj bi se po nepotrebnem, nezakonito in neodgovorno "vlekli". Pritožniki zatrjujejo kršitev 25. člena Ustave, češ da o največjem delu njihove pritožbe z dne 3. 7. 1996 (sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1146/96) ni bilo odločeno. Zatrjujejo kršitev 14. in 15. člena Ustave.
Menijo, da je podana kršitev 49. člena Ustave, ker naj bi se pritožnike sililo oziroma prisililo na delo k drugemu delodajalcu. Ker se vse navedeno dogaja v Republiki Sloveniji, naj bi bila podana še kršitev 2. člena Ustave. Pritožniki predlagajo, naj se izpodbijane sodbe odpravijo, tožbenim zahtevkom pritožnikov ugodi in se jim na stroške Republike Slovenije izplačajo vse pravice iz nezakonitega prenehanja delovnega razmerja. Pritožniki so z vlogo z dne 30. 5. 2002 umaknili ustavno pritožbo zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95.
B. - I.
3. Ustavni pritožbi je bilo priloženo pooblastilo za zastopanje odvetniku A. A., ki so ga dali pritožniki: B. B., C. C., Č. Č., D. D., E. E., F. F., G. G., H. H., I. I., J. J., K. K., L. L., O. O., P. P. in R. R. Ker odvetnik ustavni pritožbi ni priložil posebnega pooblastila za zastopanje pred Ustavnim sodiščem, temveč le splošno pooblastilo, ga je Ustavno sodišče pozvalo dne 20. 5. 2002 ter zopet dne 18. 6. 2002, naj predloži ustrezno pooblastilo, dano za zastopanje v postopku pred Ustavnim sodiščem. Odvetnik je po drugem pozivu ustrezno pooblastilo predložil dne 24. 6. 2002. Na hrbtni strani posebnega pooblastila, enako kot na hrbtni strani že prej predloženega splošnega pooblastila, je naveden poimenski seznam pritožnikov z njihovimi podpisi, pri čemer ob imenu pritožnikov O. O., P. P. in R. R. ni njihovih podpisov. Glede na dosedanjo ustavnosodno presojo je Ustavno sodišče v tem delu štelo, da je pritožbo vložil odvetnik, ki pa ni upravičena oseba. Zato jo je Ustavno sodišče v zavrglo. Ker pritožniki izrecno navajajo, da bodo kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja iz prvega odstavka 23. člena Ustave uveljavljali v posebnem postopku, Ustavno sodišče teh navedb ni presojalo.
4. Kot pooblaščenec pritožnikov je poleg pravilno pooblaščenega odvetnika naveden še Helsinški monitor Slovenije. Ker po določbi tretjega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in 96/02 - ZPP) lahko stranko zastopa fizična oseba ali odvetniška družba, Ustavno sodišče ugotavlja, da je kot drugi pooblaščenec ustavno pritožbo vložil nekdo, ki te pravice nima. Zato Ustavno sodišče Helsinškega monitorja Slovenije ni štelo kot pooblaščenca pritožnikov.
B. - II.
5. Preostali pritožniki, ki izkazujejo procesne predpostavke za obravnavo te ustavne pritožbe, odločitvam sodišč oporekajo in ponavljajo argumente ter domnevne kršitve ustavnih pravic, s katerimi niso uspeli v sodnem postopku. Ustavno sodišče je že večkrat pojasnilo, da ni instanca sodiščem, ki odločajo v delovnem sporu, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine.
6. Načelo enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave), ki se na področju sodnih postopkov izraža kot pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), je procesno pravno jamstvo, ki bi lahko bilo kršeno, če sodišče svoje odločitve ne bi obrazložilo, če bi samovoljno odločilo drugače, kot odloča sicer, ali če bi ob uporabi zakona zavzelo stališče, ki ne bi bilo v skladu z Ustavo. Tega izpodbijanimi sodbami ni mogoče očitati, pa tudi pritožniki tovrstnih kršitev niso izkazali.
7. Zgolj z argumentom, da je odločitev sodišč po vsebini napačna, ker naj sodišča pri ugotavljanju dejanskega stanja ne bi upoštevala, da je nekaterim pritožnikom kmalu po prevzemu na delo k drugemu delodajalcu prenehalo delovno razmerje zaradi upokojitev, pritožniki ne morejo utemeljiti kršitve pravice do sodnega varstva (prvi odstavek 23. člena Ustave).
8. Tudi ne vzdrži očitek pritožnikov, da o največjem delu njihove pritožbe z dne 3. 7. 1996, vložene zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95, ni bilo odločeno. Čeprav Višje delovno in socialno sodišče s sklepom št. Pdp 1146/96 izrecno ni odgovorilo na pritožbene navedbe nekaterih pritožnikov glede njihovih obrestnih zahtevkov ter zahtevkov za plačilo razlike v plači, je z razveljavitvijo sodbe Delovnega sodišča v Kopru zadevo vrnilo temu sodišču v novo sojenje. Sodišča so v novem postopku ponovno odločala o tožbenih zahtevkih pritožnikov, torej tudi o njihovih obrestnih zahtevkih ter zahtevkih po izplačilu razlike v plači in jih obrazloženo zavrnila. Kršitev 25. člena Ustave (pravica do pravnega sredstva) zato ni izkazana.
9. Ker je pritožnikom prenehalo delovno razmerje na zakoniti podlagi, kar jim je tudi Vrhovno sodišče izčrpno obrazložilo v revizijski odločbi, pritožniki neutemeljeno zatrjujejo kršitev prvega odstavka 49. člena Ustave (svoboda dela).
10. Očitka pritožnikov, da sta bili z izpodbijanimi sodbami kršeni določbi 2. in 15. člena Ustave, ni mogoče ocenjevati v okviru postopka z ustavno pritožbo. V postopku z ustavno pritožbo Ustavno sodišče preverja le kršitve določb Ustave, ki zagotavljajo človekove pravice in temeljne svoboščine, omenjeni določbi pa to nista.
11. Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjujejo pritožniki, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
B. - III.
12. Ker so pritožniki umaknili ustavno pritožbo zoper sodbo Delovnega sodišča v Kopru št. Pd 293/95 z dne 21. 5. 1996, je Ustavno sodišče postopek za preizkus ustavne pritožbe v tem delu ustavilo.
C.
13. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi tretje alineje prvega odstavka 55. člena in prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS ter tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan