Up-849/04, U-I-196/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-849/04, U-I-196/05
Datum odločitve:
16. 6. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.849.04
Akt:
Statut Odvetniške zbornice Slovenije (Uradni list RS, št. 15/94, 10/95, 55/96, 4/2000, 13/02, 90/03 in 131/04), 7. in 7. tč. 28. čl.
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1207/2003 z dne 20. 10. 2004 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VII P 820/96 z dne 15. 5. 2003
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 6. in 7. točke 28. člena Statuta Odvetniške zbornice Slovenije (Uradni list RS, št. 15/94, 10/95, 55/96, 4/2000, 13/02, 90/03 in 131/04) se zavrže. 

Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1207/2003 z dne 20. 10. 2004 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VII P 820/96 z dne 15. 5. 2003 se ne sprejme, v delu, ki se nanaša na kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče je že v sklepu št. U-I-121/03 z dne 20. 5. 2004, s katerim je zavrglo  pobudo iste pobudnice za začetek postopka za oceno ustavnosti 44. člena Zakona o odvetništvu, pojasnilo, da morebitna ugotovitvena odločba, ki bi jo Ustavno sodišče sprejelo zaradi ugotovljene neustavne zakonske praznine glede kriterijev za določanje obveznih prispevkov Zbornici, ne bi vplivala na njene (pretekle) obveznosti do Odvetniške zbornice. Na take obveznosti ne bi vplivala niti morebitna ugoditev pobudi, s katero pobudnica izpodbija določbi Statuta zaradi obveznosti plačevanja članarine. Tudi če bi Ustavno sodišče ugotovilo neskladnost določb Statuta z Ustavo, taka ugotovitev ne bi mogla vplivati na obveznost plačila že zapadlih zneskov iz naslova članarine. Morebitni poseg Ustavnega sodišča bi zahteval uskladitev Statuta, ta pa se v delu, ki ga izpodbija pobudnica, glede preteklih obveznosti plačevanja članarine ne bi mogel uskladiti za nazaj. Lahko bi se uskladil le z učinkovanjem za bodoče obveznosti, kar pa na položaj pobudnice ne bi vplivalo.
Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo zavrglo zaradi neizkazanega pravnega interesa.
Očitek, da sta sodišči z izpodbijanima sodbama pritožnici kršili pravico do sodnega varstva in pravico do pravnega sredstva  je pavšalen in ga pritožnica ne pojasni. Zato Ustavno sodišče ustavne pritožbe v tem delu ni sprejelo v obravnavo.
Ker je sodišče v pravdi že odločilo o zahtevku, je dejanje s katerim naj bi pritožnici bila kršena pravica do sojenja v razumnem roku, prenehalo. Morebitne zahtevke iz naslova domnevne kršitve te pravice, lahko pritožnica uveljavlja v postopku pred pristojnim sodiščem. Šele ko izkoristi to sodno pot, izkazuje procesno predpostavko izčrpanosti vseh pravnih sredstev. Ker tega v ustavni pritožbi ni izkazala, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo v tem delu zavrglo.
Geslo:
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev .
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.12 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Sojenje v razumnem roku.
5.3.16.51 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do odškodnine za škodo, povzročeno s strani države (26) - Pravica zahtevati povračilo neposredno od tistega, ki mu je škodo povzročil (26/2).
Pravna podlaga:
Člen 23, 26.2, Ustava [URS] 
Člen 25, 55.2.1, 55.1.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
22. 12. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US24764
Up-849/04-7
U-I-196/05
16. 6. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe in pobude A. A. iz Ž. na seji dne 16. junija 2005
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 6. in 7. točke 28. člena Statuta Odvetniške zbornice Slovenije (Uradni list RS, št. 15/94, 10/95, 55/96, 4/2000, 13/02, 90/03 in 131/04) se zavrže.
2. Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1207/2003 z dne 20. 10. 2004 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VII P 820/96 z dne 15. 5. 2003 se ne sprejme, v delu, ki se nanaša na kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Sodišče prve stopnje je ustavni pritožnici in pobudnici – nekdanji odvetnici (v pravdi toženi stranki) naložilo, da mora Odvetniški zbornici Slovenije (v nadaljevanju Zbornica) za leti 1994 in 1995 plačati neplačano članarino, prispevek za posmrtnino in prispevek za obvezno zavarovanje odvetnikov pred odgovornostjo za škodo, ki bi jo povzročili pri svojem delu. Ob nesporni ugotovitvi, da je bila ustavna pritožnica v teh dveh letih  odvetnica in zato članica Zbornice, je sodišče kot podlago za svojo odločitev navedlo določbo drugega odstavka 63. člena Statuta Odvetniške zbornice Slovenije (v nadaljevanju Statut), po katerem so bili člani Zbornice dolžni plačevati članarino in druge prispevke, ki jih določita skupščina ali upravni odbor. Sodišče je navedlo tudi organ Zbornice, ki na podlagi 7. točke 28. člena Statuta določa višino teh prispevkov. Ugotovilo je tudi, da 9. člen Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93 in nasl. – v nadaljevanju ZOdv) Zbornici nalaga, da odvetnika zavaruje pred odgovornostjo za škodo, ki bi utegnila nastati stranki v zvezi z opravljanjem njegovega poklica, pri čemer se premija plačuje iz odvetnikovega zavarovalnega prispevka Zbornici. Višje sodišče se je strinjalo z razlogi, zaradi katerih je sodišče prve stopnje  ugodilo tožbenemu zahtevku in je pritožbo ustavne pritožnice zavrnilo.
2. Pritožnica zoper navedeni sodbi vlaga ustavno pritožbo. Navaja, da sta sodišči pri odločanju Statut uporabili na način, ki ni v skladu z določbama 23. in 25. člena Ustave. Sodišču tudi očita, da je z odločitvijo zavlačevalo 9 let.
3. Pritožnica v pobudi izpodbija ustavnost 6. in 7. točke 28. člena Statuta. Izpodbijanima določbama očita, da nista v skladu s 147. členom Ustave. Neskladje utemeljuje z navedbo, da je članarina prisilna dajatev, ki se lahko določa le z zakonom. Meni, da bi že ZOdv moral določiti obveznost plačevanja in temeljne kriterije za določanje višine članarine. Predlaga odpravo izpodbijanih določb Statuta. Pravni interes utemeljuje z navedbo, da bi z odpravo teh določb za nazaj odpadla podlaga za izdajo zanjo neugodnih sodb. Ker ZOdv teh kriterijev ne vsebuje, predlaga tudi, naj Ustavno sodišče sprejme ugotovitveno odločbo o neustavni pravni praznini in naj zakonodajalcu naloži, da jo v določenem roku zapolni.
B.- I.
4. Po določbi 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) mora tisti, ki vloži pobudo za začetek postopka, izkazati svoj pravni interes. Ta je podan, če predpis, katerega oceno predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja (tako npr. v odločbi št. U-I-18/98 z dne 19. 4. 2001, Uradni list RS, št. 37/01 in OdlUS X, 76).
5.  Ustavno sodišče je že v sklepu št. U-I-121/03 z dne 20. 5. 2004, s katerim je zavrglo  pobudo iste pobudnice za začetek postopka za oceno ustavnosti 44. člena ZOdv, pojasnilo, da morebitna ugotovitvena odločba, ki bi jo Ustavno sodišče sprejelo zaradi ugotovljene neustavne zakonske praznine glede kriterijev za določanje obveznih prispevkov Zbornici, ne bi vplivala na njene (pretekle) obveznosti do Odvetniške zbornice. Na take obveznosti ne bi vplivala niti morebitna ugoditev pobudi, s katero pobudnica izpodbija določbi Statuta zaradi obveznosti plačevanja članarine. Tudi če bi Ustavno sodišče ugotovilo neskladnost določb Statuta z Ustavo, taka ugotovitev ne bi mogla vplivati na obveznost plačila že zapadlih zneskov iz naslova članarine. Morebitni poseg Ustavnega sodišča bi zahteval uskladitev Statuta, ta pa se v delu, ki ga izpodbija pobudnica, glede preteklih obveznosti plačevanja članarine ne bi mogel uskladiti za nazaj. Lahko bi se uskladil le z učinkovanjem za bodoče obveznosti, kar pa na položaj pobudnice ne bi vplivalo.
6. Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo zavrglo zaradi neizkazanega pravnega interesa (1. točka izreka sklepa).
B.- II.
7. Očitek, da sta sodišči z izpodbijanima sodbama pritožnici kršili pravico do sodnega varstva (23. člen Ustave) in pravico do pravnega sredstva (25. člen Ustave), ker naj bi Statut uporabili na način, ki ni skladen z navedenima pravicama, je pavšalen in ga pritožnica ne pojasni. Zato Ustavno sodišče ustavne pritožbe v tem delu ni sprejelo v obravnavo (2. točka izreka sklepa).
8. Kolikor  pritožnica uveljavlja, da je v postopku, v katerem sta bili izdani izpodbijani sodbi, prišlo do kršitve njene pravice do sojenja v razumnem roku (23. člen Ustave), ji Ustavno sodišče pojasnjuje, da je z odločitvijo sodišč v obravnavani zadevi dejanje, s katerim naj bi bila pritožnici kršena navedena ustavna pravica, že prenehalo. Morebitne zahtevke iz naslova domnevne kršitve pravice lahko pritožnica v takem primeru uveljavlja v postopku pred pristojnim sodiščem (26. člen Ustave). Pritožnica ni izkazala, da bi to sodno pot izkoristila. Glede na to ni podana predpostavka iz prvega odstavka 51. člena ZUstS, po kateri se ustavna pritožba vloži šele, ko so izčrpana vsa  pravna sredstva, zato je Ustavno sodišče ustavno pritožbo v tem delu zavrglo (2. točka izreka sklepa).
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena, prve alineje drugega odstavka ter druge alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj