Up-830/03
Natisni
Opravilna št.:
Up-830/03
Datum odločitve:
7. 5. 2004
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2004:Up.830.03
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1604/03 z dne 16. 10. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. I Pd 1227/03 z dne 24. 9. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1604/03 z dne 16. 10. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. I Pd 1227/03 z dne 24. 9. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker očitno niso kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).

5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Ustava 14.2, 22, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
30. 12. 2003
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US23419
Up-830/03 - 7
7. 5. 2004
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 20. aprila 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1604/03 z dne 16. 10. 2003 v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. I Pd 1227/03 z dne 24. 9. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnik izpodbija sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča, s katerim je zavrnilo pritožnikovo pritožbo in potrdilo sklep delovnega sodišča prve stopnje o zavrnitvi predloga za izdajo začasne odredbe pritožnika za zadržanje veljavnosti in izvrševanje odločb delodajalca z dne 3. 3. in 5. 8. 2003 o razporeditvi pritožnika in sicer vse do pravnomočnega zaključka delovnega spora. Višje delovno in socialno sodišče se je strinjalo s stališčem delovnega sodišča prve stopnje, da je bilo treba predlagano začasno odredbo zavrniti, ker niso bili izkazani pogoji za njeno izdajo po 272. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 51/98 in nasl. - ZIZ).
2. Pritožnik v obširni ustavni pritožbi ponovno pojasnjuje okoliščine, povezane z razporeditvijo ter kršitve njegovih ustavnih pravic, ki naj bi jih storil delodajalec. Izraža svoje nestrinjanje z odločitvijo sodišč, ki bi morala po njegovem mnenju z začasno odredbo urediti obstoječe sporno pravno razmerje tako, da bi bile zavarovane vse njegove pravnomočno pridobljene pravice. Zatrjuje, da je sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča nezakonit in nepravilen in da zgolj sledi sklepu delovnega sodišča prve stopnje, dokazov, kakor jih je predlagal pritožnik, pa ni izvajalo oziroma upoštevalo. Meni, da mu zato ni bilo zagotovljeno pravično sodno varstvo in da mu ni bila zagotovljena pravica do enakosti pred zakonom.
B.
3. Ustavni pritožnik zmotno razume pravno naravo ustavne pritožbe, ko skuša v njej uveljaviti svojo razlago prava, s katero ni uspel v pritožbenem postopku. Z večino navedb v ustavni pritožbi namreč oporeka le pravilni uporabi materialnega prava in ugotovitvi dejanskega stanja, kar pa ne more biti predmet preizkusa pred Ustavnim sodiščem. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v delovnem sporu, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Tako kršitev pa mora pritožnik ne le zatrjevati, temveč tudi dokazovati (prvi odstavek 53. člena ZUstS).
4. Pritožnik izpodbija sklep pritožbenega sodišča, katerega predmet je bila presoja odločitve sodišča prve stopnje o zavrnitvi začasne odredbe. Zato lahko Ustavno sodišče presoja le navedbe pritožnika v zvezi z navedeno odločitvijo sodišč, ne more pa presojati navedb o kršitvi ustavnih procesnih pravic, ki naj bi izhajale iz ravnanja delodajalca. Z vidika kršitve 22. člena Ustave (pravica do enakega varstva pravic), ki je izraz načela enakosti iz drugega odstavka 14. člena Ustave v postopkih pred sodišči in drugimi državnimi organi, bi bil lahko relevanten pritožnikov očitek, da sodišči nista upoštevali dokazov, kakor jih je predlagal. Očitek je pavšalen. Pritožnik namreč ne pojasni, katerih dokazov sodišči nista izvedli. Iz sklepa delovnega sodišča prve stopnje je razvidno, da je sodišče ocenilo vse tožbi predložene listine. Če se pritožnikov očitek nanaša na neizvedbo predlaganega dokaza z njegovim zaslišanjem kot stranke ter drugih prič, katerih zaslišanje je predlagal v tožbi in predlogu za izdajo začasne odredbe, pa mu je Višje delovno in socialno sodišče pojasnilo, da Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 - ZDSS) v postopku izdaje začasne odredbe ne predpisuje izvedbe obravnave. Zgolj nezadovoljstvo pritožnika z odločitvijo sodišč pa za ugotovitev, da so bile kršene človekove pravice, ne zadostuje.
5. Ker z izpodbijanima sklepoma očitno niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 - popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan