Up-118/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-118/04
Datum odločitve:
12. 1. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.118.04
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča RS št. II Ips 109/2003 z dne 13. 11. 2003 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1133/2002 z dne 9. 10. 2002 in s sklepom Okrajnega sodišča v Litiji št. "D" N 23/98 z dne 27. 11. 2001
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča RS št. II Ips 109/2003 z dne 13. 11. 2003 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1133/2002 z dne 9. 10. 2002 in s sklepom Okrajnega sodišča v Litiji št. "D" N 23/98 z dne 27. 11. 2001 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pravica iz 23. člena Ustave zagotavlja pravico do meritorne odločitve in do takšne odločitve je v obravnavni zadevi prišlo. Zgolj dejstvo, da pritožnik z zahtevo za
denacionalizacijo ni uspel, samo po sebi ne izkazuje kršitve ustavnih pravic iz 33., 67. in 71. člena Ustave.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.

5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).

5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).

5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).

5.5.52 - Temeljne pravice - Kolektivne pravice - Varstvo zemljišč (71).
Pravna podlaga:
Člen 23, 33, 67, 71, Ustava [URS]

Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
13. 2. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US24271
Up-118/04-7
12. 1. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B.-B., odvetnica v Z., na seji senata dne 21. decembra 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Vrhovnega sodišča RS št. II Ips 109/2003 z dne 13. 11. 2003 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1133/2002 z dne 9. 10. 2002 in s sklepom Okrajnega sodišča v Litiji št. "D" N 23/98 z dne 27. 11. 2001 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za
denacionalizacijo nepremičnin, ker je po izvedenem dokaznem postopku ugotovilo, da pritožnik (ki je v postopku nastopal v vlogi predlagatelja), ni dokazal, da bi njegov oče sklenil prodajno pogodbo za prodajo zemljišč kmetijski zadrugi pod vplivom sile, grožnje ali zvijače. Višje in Vrhovno sodišče sta takšno odločitev potrdili.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi izraža svoje nestrinjanje z odločitvijo sodišč. Kršitev 23. člena Ustave utemeljuje z navedbo, da je revizijsko sodišče zmotno razlagalo okoliščine, v katerih je bila sklenjena kupoprodajna pogodba. Izvedeni dokazi naj bi evidentno kazali na to, da je takratna oblast vršila pritisk in da je bilo pritožnikovemu očetu obljubljeno, da mu bodo nepremičnine vrnjene. Da namena vrnitve ni bilo, naj bi bilo razvidno že iz pogodbe. Prodajalec naj bi bil v zmoti glede lastninske pravice, zato pritožnik meni, da je pogodba nična. Da je dejansko šlo za podržavljenje, naj bi izkazovalo tudi potrdilo Skupščine občine Litija iz leta 1992 o zemljiškoknjižnih podatkih parcel v času podržavljenja.
Pritožniku naj bi bila kršena tudi pravica do zasebne lastnine iz 33. in 67. člena v zvezi s 15. členom Ustave, ker mu ni bilo vrnjeno premoženje, last njegovega prednika. Kršitev 71. člena Ustave pa pritožnik utemeljuje z navedbo, da je kmetijska zadruga, ki je s sporno pogodbo pridobila kmetijska zemljišča, v stečaju.
B.
3. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v sodnem postopku, in ne presoja samih po sebi kršitev pri ugotavljanju dejanskega stanja ter pri uporabi materialnega in procesnega prava. Skladno z prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so z njo bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine.
4. Pravica iz 23. člena Ustave zagotavlja pravico do meritorne odločitve in do takšne odločitve je v obravnavni zadevi prišlo. Z navedbami, s katerimi pritožnik po vsebini uveljavlja napačno ugotovitev dejanskega stanja, pa ustavne pritožbe ne more utemeljiti.
5. Pritožnik zatrjuje tudi kršitev pravice do zasebne lastnine in dedovanja iz 33. in 67. člena v zvezi s 15. členom Ustave, ker v denacionalizacijskem postopku ni bilo vrnjeno premoženje, last njegovega prednika. Za kršitev te pravice bi lahko šlo, če bi sodišče odločitev oprlo na kakšno pravno stališče, ki bi bilo z vidika te ustavne pravice
nesprejemljivo. Tega pa izpodbijanim sodnim odločbam ni mogoče očitati. Pritožnik tudi ne pojasni, kako naj bi dejstvo, da je kmetijska zadruga, ki je na podlagi sporne pogodbe pridobila kmetijska zemljišča, v stečaju, vplivalo na zatrjevano kršitev 71. člena Ustave. Zgolj dejstvo, da pritožnik z zahtevo za denacionalizacijo ni uspel, pa samo po sebi še ne izkazuje kršitve navedenih ustavnih pravic.
6. Ker z izpodbijanimi sodnimi odločbami niso bile kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 - popr.) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
mag. Marija Krisper Kramberger