Up-946/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-946/05
Datum odločitve:
9. 6. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.946.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 546/2004 z dne 30. 6. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Mariboru, št. U 350/2002 z dne 5. 3. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-209/01 z dne 22. 7. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 546/2004 z dne 30. 6. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Mariboru, št. U 350/2002 z dne 5. 3. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-209/01 z dne 22. 7. 2002 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ne gre za to, da bi sodišče prezrlo navedbe pritožnika in izvedeniško mnenje, s katerim jih je utemeljeval, temveč za to, da se pritožnik ne strinja z dokazno oceno in s stališči, na katerih temelji izpodbijana odločitev.
Zgolj nestrinjanje z ugotovitvami glede dejanskega stanja in dejstvo, da pritožnik pravo razume drugače kot sodišči, pa za utemeljitev ustavne pritožbe ne zadošča.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
Pravna podlaga:
Člen 22, 33, 67, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
10. 10. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US26213
Dokument v PDF obliki:
Up-946-05.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
Up-946/05-6
9. 6. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 23. maja 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 546/2004 z dne 30. 6. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Mariboru, št. U 350/2002 z dne 5. 3. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-209/01 z dne 22. 7. 2002 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče zavrnilo pritožbo zoper sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Mariboru, o zavrnitvi pritožnikove tožbe zoper odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, s katero je Ministrstvo kot pritožbeni upravni organ spremenilo odločbo upravnega organa prve stopnje v delu, ki se je nanašal na denacionalizacijo kmetijskih zemljišč, katerih vrednost je prvostopenjski upravni organ izračunal po spremenjenih katastrskih podatkih namesto po podatkih o katastrskih razredih iz časa podržavljenja.
2. Pritožnik izpodbijani odločitvi očita kršitev pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave in pravice do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave. Vrhovnemu sodišču očita, da ni odgovorilo na njegove navedbe, s katerimi se je skliceval na ugotovitve izvedenca, ki naj bi bile v nasprotju z izpodbijano odločitvijo. Prezrlo naj bi namreč ugotovitve izvedenca, da je bila sprememba katastrskih razredov izvedena zaradi splošne prekvalifikacije celotne katastrske občine in ne zaradi vlaganj v izboljšanje zemljišč. Zato naj bi bila napačna trditev sodišča, da ugotovitve izvedenca ne pomenijo, da kmetijska zemljišča že ob podržavljenju niso bila takšna, kot to izhaja iz potrdil geodetskega organa o sedanjih katastrskih podatkih. Šlo naj bi za ukrep državnega organa, ki je spremenil navedene podatke, ker naj bi bila zemljišča prej nepravilno ocenjena. Zato in ker ne gre za primer povečanja vrednosti nepremičnine iz 25. člena Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I in nasl. – v nadaljevanju ZDen), pritožnik meni, da ni treba dokazovati neresničnosti katastrskih podatkov iz časa podržavljenja. Pritožnik meni, da je pravica iz 33. člena Ustave kršena, ker naj bi bil z izpodbijano odločitvijo prikrajšan v obsegu denacionalizacije podržavljenega premoženja.
B.
3. Navedbe pritožnika, s katerimi izraža svoje nestrinjanje z izpodbijano odločitvijo, po vsebini pomenijo le ugovor nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja oziroma zmotne uporabe prava. S tem pa glede na prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) ustavne pritožbe ne more utemeljiti.
4. Iz pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave) sicer izhaja tudi pravica stranke, da se izjavi, ter obveznost sodišča, da se z navedbami strank seznani, prouči njihovo dopustnost in pravno relevantnost ter da se do tistih navedb, ki so bistvenega pomena za odločitev, v obrazložitvi svoje odločbe tudi opredeli. Vendar je pritožnikov očitek, da se Vrhovno sodišče ni opredelilo do njegovih pritožbenih ugovorov očitno neutemeljen. Iz obrazložitve izpodbijane sodbe je namreč razvidno, da je Vrhovno sodišče pritožbeno sklicevanje na izvedeniško mnenje o spremembah stanja zemljišč po podržavljenju zavrnilo, pojasnilo pa je tudi zakaj. Ne gre torej za to, da bi sodišče prezrlo navedbe pritožnika in izvedeniško mnenje, s katerim jih je utemeljeval, temveč za to, da se pritožnik ne strinja z dokazno oceno in s stališči, na katerih temelji izpodbijana odločitev, ki ji je Vrhovno sodišče pritrdilo.
5. Kršitev pravice do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave bi bila podana, če bi izpodbijana sodna odločba temeljila na kakšnem pravnem stališču, ki bi bilo nesprejemljivo z vidika 33. člena Ustave. Tega pa pritožnik v ustavni pritožbi ne zatrjuje. Zgolj nestrinjanje z ugotovitvami glede dejanskega stanja in dejstvo, da pritožnik pravo razume drugače kot sodišči, pa za utemeljitev ustavne pritožbe ne zadošča.
6. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan