Up-1028/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-1028/05
Datum odločitve:
14. 9. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.1028.05
Akt:
Sodba Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 8/2005 z dne 21. 6. 2005 in sodba Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Psp 366/2003 z dne 24. 9. 2004 ter sodba Delovnega in socialnega sodišča št. Ps 1581/99 z dne 14. 5. 2003
Izrek:
Sodba Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 8/2005 z dne 21. 6. 2005 in sodba Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Psp 366/2003 z dne 24. 9. 2004 ter sodba Delovnega in socialnega sodišča št. Ps 1581/99 z dne 14. 5. 2003 se razveljavijo in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.
Evidenčni stavek:
Izpodbijane sodbe temeljijo na stališču, da se prizna pravica do pokojnine na način oziroma v višini, kot ju določa 6. člen Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (torej v znesku, kot jim je šel po vojaških predpisih za september 1991), le tistim upravičencem iz prve, druge in četrte alineje 2. člena Zakona, ki jim je bila pravica septembra 1991 že priznana oziroma pokojnina za september 1991 že izplačana. Ker navedena določba povsem jasno določa, da velja za vse tiste upravičence, "ki so jim bile pravice priznane z odločbo nosilca vojaškega zavarovanja", je razlaga navedene določbe, ki so jo sprejela sodišča, v očitnem nasprotju z besedilom zakonske določbe. Zato je pravno stališče, na katerem temeljijo izpodbijane sodbe, očitno napačno in v neskladju s pravico iz 22. člena Ustave.
Geslo:
1.5.51.2.10 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Razveljavitev/odprava izpodbijanega akta in vrnitev v novo odločanje.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.17 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Obrazložitev.
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 59.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
27. 10. 2005
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
razveljavitev ali odprava
Dokument:
US26405
Dokument v PDF obliki:
Up-1028-05.pdf
110 KB
Prenesite datoteko
Up-1028/05-15
14. 9. 2006
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi A. A. iz Ž. Ž., ki ga zastopa mag. B. B. iz Z. Z., na seji dne 14. septembra 2006
odločilo:
Sodba Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 8/2005 z dne 21. 6. 2005 in sodba Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Psp 366/2003 z dne 24. 9. 2004 ter sodba Delovnega in socialnega sodišča št. Ps 1581/99 z dne 14. 5. 2003 se razveljavijo in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.
Obrazložitev
A.
1. Delovno in socialno sodišče je zavrnilo zahtevek pritožnika, naj razveljavi odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, s katero je ta akontacijo vojaške starostne pokojnine s 1. 10. 1998 prevedel v pravico do starostne pokojnine po Zakonu o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 – v nadaljevanju ZPIZVZ) tako, da je uporabil 7. in 9. člen ZPIZVZ. Višje delovno in socialno sodišče je zavrnilo pritožnikovo pritožbo, Vrhovno sodišče pa revizijo. Pritrdilo je razlagi, da se po 6. členu ZPIZVZ prizna pravica do pokojnine v zneskih, kot so šli zavarovancem po vojaških predpisih za september 1991, le tistim upravičencem, ki so jim bile pravice, pridobljene na podlagi odločb vojaškega nosilca zavarovanja, priznane za september 1991. Ker je bila pritožniku z odločbo nosilca vojaškega zavarovanja pravica do starostne pokojnine priznana od 1. 1. 1992 dalje, naj ga ne bi bilo mogoče šteti za upravičenca do odmere pokojnine po 6. členu ZPIZVZ.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi navaja, da je v njegovem primeru uporaba 7. člena ZPIZVZ namesto 6. člena ZPIZVZ napačna, saj 6. člen velja za vse upravičence, ki so jim bile priznane pravice z odločbo nosilca zavarovanja po vojaških predpisih – ne glede na to, kdaj so jim bile odločbe izdane. Analogno 7. člen določa, da ta člen velja za upravičence, ki takih odločb nimajo. Besedilo 6. člena " v znesku, kot jim je šel po vojaških predpisih za september 1991"naj bi bilo treba razumeti in uporabljati kot" v znesku, kot bi jim šel po vojaških predpisih za september 1991, če bi jim bila pokojnina odmerjena že za ta mesec". Izpodbijana interpretacija naj bi upravičence iz četrte alineje prvega odstavka 2. člena ZPIZVZ postavljala v neenak položaj med seboj, ker je višina pokojnine bistveno različna samo glede na to, ali so odločbo vojaškega nosilca zavarovanja prejeli že septembra 1991 ali šele kasneje. Pritožnik Vrhovnemu sodišču očita tudi, da je svojo odločitev oprlo na protislovne argumente, saj naj bi naprej zavzelo drugačno stališče kot nižja sodišča, in sicer da je šlo le za prevedbo akontacije pokojnine v pokojnino, naknadno pa še utemeljilo, da je bila pravilno opravljena nova odmera pokojnine po 7. členu ZPIZVZ. Prav tako naj ne bi odgovorilo na vse predloge pritožnika. Pravo naj bi bilo zmotno uporabljeno tudi v zvezi s prevedbo akontacije starostne pokojnine v starostno pokojnino, saj naj pojem akontacije pokojnine, kot je bil uporabljen v Odloku o izplačevanju akontacij vojaških pokojnin (Uradni list RS, št. 4/92), ne bi omogočal obračunavanja poprejšnjih akontacij v dokončno odmerjene pokojnine. Z izpodbijano sodbo naj bi mu bile kršene pravice iz 14., 22. in 50. člena Ustave.
3. Senat Ustavnega sodišča je s sklepom št. Up-1028/05 z dne 20. 6. 2006 ustavno pritožbo sprejel v obravnavo. Ustavna pritožba je bila v skladu z določbo 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) poslana Vrhovnemu sodišču, ki je sporočilo, da nanjo ne bo odgovorilo. Na podlagi 22. člena Ustave je bila ustavna pritožba poslana nasprotni stranki v socialnem sporu (Zavodu), ki je sporočila, da vztraja pri stališčih, ki jih je zavzela pri dosedanjem obravnavanju pritožnikovih zahtev.
B.
4. Izpodbijane sodbe temeljijo na stališču, da se prizna pravica do pokojnine na način oziroma v višini, kot ju določa 6. člen ZPIZVZ (torej v zneskih, kot jim je šel po vojaških predpisih za september 1991), le tistim upravičencem iz prve, druge in četrte alineje 2. člena ZPIZVZ, ki jim je bila pravica septembra 1991 že priznana oziroma pokojnina za september 1991 že izplačana; torej le tistim upravičencem, ki so na podlagi odločbe nosilca vojaškega zavarovanja septembra 1991 pokojnino že "uživali". Vsem drugim upravičencem pa naj bi se pokojnine odmerile na način, kot ga ureja 7. člen ZPIZVZ.
5. ZPIZVZ ureja pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki so jih državljani Republike Slovenije in drugi upravičenci po tem zakonu pridobili oziroma izpolnili pogoje za njihovo pridobitev na podlagi zavarovanja po predpisih bivše SFRJ o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev (v nadaljevanju vojaški predpisi), in usklajevanje oziroma prevedbo teh pravic. Člen 4 določa, da imajo upravičenci iz 2. člena tega zakona pravico do starostne, predčasne, družinske ali invalidske pokojnine pod pogoji in v obsegu, kot je bilo določeno v vojaških predpisih, če ni s tem zakonom določeno drugače.
6. Člena 6 in 7 ZPIZVZ urejata, kot izhaja že iz njunih naslovov, vprašanje zagotavljanja pravic, ki so jih upravičenci po tem zakonu pridobili na podlagi odločb, izdanih po vojaških predpisih, oziroma odmero pokojnin tistim upravičencem, ki nimajo odločb, izdanih po vojaških predpisih. Da je navedeno tudi vsebina teh določb (ne le njunih naslovov), nesporno izhaja iz besedila določb.
7. Člen 6 ZPIZVZ tako v prvem odstavku določa, da se upravičencem iz prve in druge alineje 2. člena ter upravičencem iz četrte alineje 2. člena tega zakona, ki so jim bile pravice priznane z odločbo nosilca zavarovanja po vojaških predpisih, prizna pravica do pokojnine, do odpravnine in oskrbnine v znesku, kot jim je šel po vojaških predpisih za september 1991.
Navedena določba torej povsem jasno določa, da velja za vse tiste upravičence, "ki so jim bile pravice priznane z odločbo nosilca vojaškega zavarovanja". Analogno določba 7. člena ZPIZVZ jasno in nedvoumno določa, da se pokojnina odmeri na način, določen v tej določbi, le upravičencem, ki jim nosilec pokojninskega in invalidskega zavarovanja po vojaških predpisih ni odmeril pokojnine, torej tistim, ki odločbe, ki jo zahteva 6. člen ZPIZVZ, nimajo.[1]  Razlaga 6. člena ZPIZVZ, ki so jo sprejela sodišča, je tako v očitnem nasprotju z besedilom zakonske določbe.[2]
8. Po navedenem je pravno stališče, na katerem temeljijo izpodbijane sodbe, očitno napačno in zato v neskladju s pravico iz 22. člena Ustave. Tako je Ustavno sodišče odločilo tudi v odločbi št. Up-49/05 z dne 23. 3. 2006 (Uradni list RS, št. 35/06 in OdlUS XV, 43). Glede na navedeno je Ustavno sodišče izpodbijane sodbe razveljavilo in zadevo vrnilo v novo odločanje sodišču prve stopnje. Ker je ustavni pritožbi ugodilo že iz tega razloga, Ustavno sodišče ni presojalo drugih navedb pritožnika, s katerimi zatrjuje kršitev človekovih pravic.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Odločbo je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj
Opombi:
[1¸]Po 7. členu ZPIZVZ se pokojnina določi tako,
da se odmeri od zneska pokojninske osnove, ki se določi glede na čin ali razred, ki ga je imel upravičenec neposredno pred uveljavitvijo pravice do pokojnine oziroma na dan izpolnitve pogojev za pridobitev pravice do pokojnine po vojaških predpisih.
[2]Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-224/03 z dne 23. 3. 2006 (Uradni list RS, št. 35/06).