Up-329/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-329/05
Datum odločitve:
21. 12. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.329.05
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 2565/2004 z dne 26. 1. 2005 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. I 99/02099 z dne 19. 10. 2004
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 2565/2004 z dne 26. 1. 2005 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. I 99/02099 z dne 19. 10. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
S tem ko je Okrajno sodišče izvršbo ustavilo za 326.162 SIT, je pritožnik, ki si je prizadeval doseči njeno ustavitev za 415.943 SIT, v pretežni meri uspel. Plačilo preostanka dolga po oceni Ustavnega sodišča ne more imeti takšnega pomena, da bi se s tem vprašanjem poleg dveh instanc rednega sodstva moralo ukvarjati še Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Ker od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru tudi ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
13. 4. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US25429
Dokument v PDF obliki:
Up-329-05.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
Up-329/05-5
21. 12. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopajo B. B., C. C. in Č. Č., odvetniki v Z. Z., na seji senata dne 29. novembra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. III Cp 2565/2004 z dne 26. 1. 2005 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Novem mestu št. I 99/02099 z dne 19. 10. 2004 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Okrajno sodišče je sklenilo, da se izvršba zoper pritožnika (v izvršilnem postopku dolžnika) delno ustavi. Višje sodišče je pritožnikovo pritožbo zoper ta sklep zavrglo z obrazložitvijo, da pritožnik za njeno vložitev nima pravnega interesa. V obrazložitvi je pojasnilo, da odločitev o (delni) ustavitvi izvršbe za pritožnika ne more biti neugodna in da ima dolžnik v primeru obstoja dejstev, ki se nanašajo na samo terjatev in so nastopila po izteku ugovornega roka, možnost vložiti ugovor po izteku roka po 56. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 51/98 in nasl. – ZIZ).
2. Pritožnik v ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 2., 15., 22., 23. in 25. člena Ustave. Navaja, da je zaradi upniku izvršenih plačil v višini 415.943 SIT sodišču predlagal delno ustavitev izvršbe, saj naj bi tedaj upniku dolgoval le še 17.520 SIT. Okrajno sodišče pa naj bi z izpodbijanim sklepom v celoti sledilo predlogu upnika, ki naj bi ne priznal vseh dejanskih nakazil, in izvršbo ustavilo le za 326.162 SIT. Trdi, da je terjatev "že vsaj dvakrat plačana z vsemi obrestmi in stroški vred", ne upnik ne izvršitelj pa naj sodišča o plačilih ne bi obvestila. Ker naj bi Višje sodišče sprejelo stališče, da dolžnik v izvršilnem postopku nima pravice uveljavljati svojih pravic in dokazovati izpolnitve svoje obveznosti, pritožnik meni, da je "na milost in nemilost prepuščen upniku". Ne strinja se z razlago Višjega sodišča, po kateri naj bi imel pritožnik možnost vložiti ugovor po izteku roka. Navaja pa, da je v primeru, če takšna razlaga drži, "pritožnikov predlog za ustavitev izvršbe nedvomno obravnavati v tem smislu" in pritožniku priznati pravico do pritožbe zoper sklep, s katerim njegovemu ugovoru ni bilo ugodeno. Meni, da bi Višje sodišče njegovo pritožbo moralo meritorno obravnavati. Ustavnemu sodišču predlaga, naj sklep Višjega sodišča razveljavi.
B.
3. V skladu z drugo alinejo drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja in če kršitev človekove pravice ali temeljne svoboščine ni imela pomembnejših posledic za pritožnika. V obravnavani zadevi gre za tak primer, saj sta izpolnjena oba pogoja.
4. Odločitev sodišč (tudi če bi bile z njo kršene človekove pravice – glede tega se Ustavnemu sodišču ni treba opredeljevati) pritožniku ne more povzročiti pomembnejših posledic. Predmet, na katerega se nanaša ustavna pritožba, je delna ustavitev izvršbe. S tem ko je Okrajno sodišče izvršbo ustavilo za 326.162 SIT, je pritožnik, ki si je prizadeval doseči njeno ustavitev za 415.943 SIT, v pretežni meri uspel. Plačilo preostanka dolga po oceni Ustavnega sodišča ne more imeti takšnega pomena, da bi se s tem vprašanjem poleg dveh instanc rednega sodstva moralo ukvarjati še Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
5. Prav tako od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Treba je upoštevati, da od Ustavnega sodišča glede na to, da je njegova pristojnost v postopku ustavne pritožbe omejena na presojo kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin (prvi odstavek 50. člena ZUstS), ni mogoče pričakovati rešitve vseh pomembnih pravnih vprašanj, pač pa le pravnih vprašanj ustavnopravnega pomena. Takih vprašanj v tej zadevi ni. Kolikor se pritožnik dotika ustavnopravno relevantnih vidikov (npr. pravica do pravnega sredstva), pa je Ustavno sodišče o njihovi vsebini že izoblikovalo stališča in ni treba, da bi jih v tej zadevi ponavljalo.
6. Glede na to Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter člana mag. Marija Krisper Kramberger in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić