Up-552/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-552/05
Datum odločitve:
7. 11. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.552.05
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1243/2002 z dne 9. 3. 2005
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1243/2002 z dne 9. 3. 2005 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pritožnik z večino navedb v ustavni pritožbi izraža nestrinjanje z izpodbijano odločitvijo. Njegove navedbe po vsebini pomenijo očitek nepravilnosti izpodbijane odločitve, kar pa samo po sebi ne more biti predmet ustavne pritožbe.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
14. 6. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US25214
Up-552/05-5
7. 11. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 18. oktobra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1243/2002 z dne 9. 3. 2005 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Ministrstvo za pravosodje je zavrnilo vlogo pritožnika za vpis v imenik stalnih sodnih izvedencev za stroko "ladijski remont", ker je ugotovilo, da pritožnik ne izpolnjuje pogoja iz 5. točke prvega odstavka 87. člena Zakona o sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 in nasl. – ZS). Na podlagi navedene določbe je za sodnega izvedenca lahko imenovan, kdor ima strokovno znanje in sposobnosti za določeno vrsto izvedenskega dela. V skladu z drugim odstavkom 87. člena ZS lahko zaradi ugotavljanja tega pogoja minister, pristojen za pravosodje, odredi poseben preizkus strokovnosti pred komisijo, sestavljeno iz strokovnjakov s področja, na katerem bo oseba opravljala izvedensko delo. Ker pritožnik tega preizkusa ni hotel opravljati, Ministrstvo za pravosodje (v nadaljevanju MP) ni imelo zadostnega dokazila o izpolnjevanju zgoraj navedenega pogoja. Zato pritožniku ni moglo izdati odločbe o imenovanju za sodnega izvedenca, posledično pa je zavrnilo njegovo vlogo za vpis v imenik stalnih sodnih izvedencev.
2. Pritožnik je odločbo MP izpodbijal s tožbo v upravnem sporu, ki jo je Upravno sodišče zavrnilo. Vrhovno sodišče je pritožbo zoper sodbo Upravnega sodišča zavrnilo. Odločitvi sodišč temeljita na istih razlogih oziroma stališčih, kot jih je zavzelo že MP.
3. Zoper odločitev Vrhovnega sodišča vlaga pritožnik ustavno pritožbo in zatrjuje kršitev pravice do enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) in kršitev pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Navaja, da je bila njegova vloga popolna najkasneje 3. 12. 1996, ko jo je dopolnil z vsem, kar je zahtevalo MP z dopisom z dne 25. 11. 1996. Zato MP po tem datumu ne bi smelo postaviti novega pogoja, da mora pritožnik opraviti preizkus znanja iz drugega odstavka 87. člena ZS. Ob upoštevanju v letih 1996 in 1997 veljavne zakonodaje s tega področja bi moralo po mnenju pritožnika MP najkasneje do 3. 2. 1997 izdati pozitivno odločbo in ga vpisati v imenik stalnih sodnih izvedencev.
B.
4. Pritožnik z večino navedb v ustavni pritožbi izraža nestrinjanje z izpodbijano odločitvijo. Njegove navedbe po vsebini pomenijo očitek nepravilnosti izpodbijane odločitve, kar pa samo po sebi ne more biti predmet ustavne pritožbe. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v rednih sodnih postopkih, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja in uporabi materialnega ter procesnega prava. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Takšnih kršitev pa v izpodbijani sodbi ni. V okviru preizkusa skladnosti izpodbijane odločitve z 22. členom Ustave (ki je poseben izraz pravice do enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave) lahko Ustavno sodišče sicer preizkuša tudi, ali je ta tako očitno napačna, da bi jo bilo mogoče označiti za samovoljno oziroma arbitrarno in s tem v neskladju s to ustavno določbo. Tega pa izpodbijani odločitvi ni mogoče očitati. Odločitev sodišča je namreč zadostno obrazložena, temelji pa na zaključkih, ki so glede na pravila razlage pravnih norm možni. Zgolj dejstvo, da se pritožnik z izpodbijano odločitvijo ne strinja, pa ne zadošča za sklep o kršitvi 22. člena Ustave.
5. Ker z izpodbijano sodbo očitno nista bili kršeni človekovi pravici, kot ju zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče njegove ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan