Up-154/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-154/05
Datum odločitve:
3. 7. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.154.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1135/2001 z dne 18. 11. 2004
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1135/2001 z dne 18. 11. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Vrhovno sodišče je razumno pojasnilo, da se je inšpekcijski postopek začel po uveljavitvi Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, zato se mora voditi po njegovih določbah. Menilo je, da izdaja inšpekcijske odločbe ni vezana na rok od začetka gradnje, zato odločba ni nezakonita ali nična, ker je urbanistični inšpektor ukrepal po več letih od postavitve sporne gradnje. Iz določb Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor ne izhaja, da je stanje legalizirano, če je objekt grajen v nasprotju z lokacijskim dovoljenjem. Sporna gradnja je lokacijsko dovoljenje imela, zato ne drži zatrjevanje pritožnika, da je bila legalizirana na podlagi 41.f člena Zakona o urbanističnem planiranju in občinskega odloka, saj sta navedena predpisa predvidevala razvrščanje gradenj brez lokacijskega dovoljenja, ki so bile v uporabi na dan 16. 4. 1978. Legalizacijo vseh nezakonitih gradenj je v posebni noveli uredil Zakon o urejanju naselij in drugih posegov v prostor, vendar so gradnje, ki niso legalizirane, nezakonite gradnje z vsemi pravnimi posledicami. Glede na navedeno je očitek pritožnika o kršitvi 22. člena Ustave neutemeljen.
Pritožnikovih navedb, ki se ne nanašajo na izpodbijano sodbo Vrhovnega sodišča oziroma na razloge za zavrnitev njegove pritožbe v upravnem sporu, v postopku ustavne pritožbe zoper to odločbo ni mogoče obravnavati. Njegovih zatrjevanih kršitev človekovih pravic iz drugega odstavka 14. člena in 15. do 18. člena ter 22., 26., 35. in 36. člena Ustave, s katerimi na splošno oporeka uvedbi inšpekcijskega postopka, njegovemu vodenju ter odločitvam upravnih organov in Upravnega sodišča, zato v tem postopku ustavne pritožbe ni mogoče obravnavati.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).
5.1.4.51 - Temeljne pravice - Splošna vprašanja - Izredne razmere - Vojno stanje (16).
5.3.2 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do življenja (17).
5.3.3 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Prepoved mučenja, nečloveškega in ponižujočega ravnanja (18).
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.16 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do odškodnine za škodo, povzročeno s strani države (26).
5.3.30 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do zasebnega življenja (35, 36, 37).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 16, 17, 18, 22, 26, 35, 36, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
21. 2. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US26275
Dokument v PDF obliki:
Up-154-05.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
Up-154/05-5
3. 7. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe mag. A. A. iz Ž. na seji senata dne 20. junija 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1135/2001 z dne 18. 11. 2004 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče zavrnilo pritožbo zoper sodbo Upravnega sodišča, s katero je to odločilo o tožbi zoper odločitev Ministrstva za okolje in prostor. To je odpravilo odločbo inšpekcijskega organa, izdano zaradi gradnje stanovanjske hiše v nasprotju z lokacijskim dovoljenjem, in mu zadevo vrnilo v ponovni postopek in odločanje. Naložilo mu je, naj v tem postopku ukrepa po določbah Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (Uradni list SRS, št. 18/84 in nasl. – v nadaljevanju ZUN). Vrhovno sodišče je v izpodbijani sodbi pritrdilo stališču Upravnega sodišča, da je bilo dejansko stanje v inšpekcijskem postopku nepopolno ugotovljeno in zato zakonitosti odločitve inšpekcijskega organa ni bilo mogoče preveriti. Glede pravne podlage za ukrepanje inšpekcijskega organa v ponovnem postopku je menilo, da se je inšpekcijski postopek začel po uveljavitvi ZUN, zato se mora voditi po njegovih določbah.
2.  Pritožnik se z izpodbijano odločitvijo Vrhovnega sodišča ne strinja. Meni, da krši prepoved povratne veljave pravnih aktov iz 155. člena Ustave. Navaja, da je bil sporni objekt načrtovan z zazidalnim načrtom za Šolsko ulico in naj bi bil na podlagi lokacijskega dovoljenja zgrajen leta 1974. Meni, da njegovo legalizacijo urejata 41.f člen Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o urbanističnem planiranju (Uradni list SRS, št. 8/78 – v nadaljevanju ZUPl) in Odlok o merilih za razvrstitev objektov zgrajenih brez dovoljenj v Občini Črnomelj (Dolenjski list, št. 23/79 – nadaljevanju Odlok). Na podlagi navedenih predpisov naj bi bili legalizirani vsi objekti, grajeni do leta 1978, ki naj po merilih iz občinskega odloka ne bi bili razvrščeni. Po 85. členu v zvezi z 82. členom ZUN naj bi se lokacijski postopki, ki temeljijo na zazidalnih načrtih in urbanističnih redih, vodili po določbah ZUPl. Na podlagi 85. člena ZUN naj bi se inšpekcijski postopki, začeti pred uveljavitvijo ZUN, dokončali po določbah ZUPl. Inšpekcijski organ naj bi bil zato dolžan glede sporne gradnje voditi postopek po ZUPl in ne po ZUN. ZUN naj teh gradenj ne bi urejal, zato meni, da sta citirana zakona neusklajena (153. člen Ustave). Zatrjuje tudi kršitve 2. člena, drugega odstavka 14. člena, 15. do 18. člena ter 22., 26., 35. in 36. člena Ustave. Te kršitve utemeljuje z zatrjevanjem, da je bil inšpekcijski postopek uveden zoper prvotno lastnico stanovanjske hiše zaradi zlonamerne prijave sosedov (drugi odstavek 14. člena Ustave). Uvedba tega postopka po triindvajsetih letih od končane gradnje naj bi pomenila psihično mučenje (18. člen Ustave). Prvotna lastnica spornega objekta naj bi bila že pokojna (17. člen Ustave). Inšpekcijski organ naj bi si sporni objekt ogledal brez prisotnosti njegove takratne lastnice (35. in 36. člen Ustave) in naj bi s prepovedjo prometa z njim nezakonito omejil njeno lastninsko pravico (15. člen Ustave). Upravni organi in sodišči naj bi odločali na podlagi "prilagojene oziroma izmišljene zakonodaje" (16. in 22. člen Ustave). Upravno sodišče naj ne bi odločilo tudi o zahtevani odškodnini (26. člen Ustave).
B.
3. Ustavni pritožnik zmotno razume pravno naravo ustavne pritožbe, ko skuša v njej uveljaviti svojo razlago prava, s katero v upravnem sporu ni uspel. Z navedbami v ustavni pritožbi namreč oporeka predvsem pravilni uporabi materialnega prava, kar pa samo po sebi ne more biti predmet preizkusa pred Ustavnim sodiščem. Ustavno sodišče namreč ni instanca sodiščem, ki odločajo v upravnem sporu, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri uporabi materialnega prava. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Ker 2., 153. in 155. člen Ustave neposredno ne urejajo kakšne človekove pravice in temeljne svoboščine, temveč temeljna ustavna načela, se nanje za utemeljevanje ustavne pritožbe ni mogoče sklicevati.
4. Glede na navedbe v ustavni pritožbi bi Ustavno sodišče lahko presojalo le, ali odločitev Vrhovnega sodišča temelji na kakšnem, z vidika varstva človekovih pravic nesprejemljivem pravnem stališču oziroma ali je tako očitno napačna ali brez razumne pravne utemeljitve, da bi to lahko pomenilo kršitev 22. člena Ustave. Vendar za tak primer v obravnavani zadevi ne gre. Vrhovno sodišče je razumno pojasnilo, da se je inšpekcijski postopek začel po uveljavitvi ZUN, zato se mora voditi po njegovih določbah. Menilo je, da izdaja inšpekcijske odločbe ni vezana na rok od začetka gradnje, zato odločba ni nezakonita ali nična, ker je urbanistični inšpektor ukrepal po več letih od postavitve sporne gradnje. Iz določb ZUN ne izhaja, da je stanje legalizirano, če je objekt grajen v nasprotju z lokacijskim dovoljenjem. Sporna gradnja je lokacijsko dovoljenje imela, zato ne drži zatrjevanje pritožnika, da je bila legalizirana na podlagi 41.f člena ZUPl in občinskega odloka, saj sta navedena predpisa predvidevala razvrščanje gradenj brez lokacijskega dovoljenja, ki so bile v uporabi na dan 16. 4. 1978. Legalizacijo vseh nezakonitih gradenj je v posebni noveli uredil ZUN, vendar so gradnje, ki niso legalizirane, nezakonite gradnje z vsemi pravnimi posledicami.
5. Ustavno sodišče pri obravnavanju zatrjevanih kršitev človekovih pravic presoja le tiste navedbe, ki se nanašajo na posamične odločbe, ki so predmet ustavne pritožbe. Pritožnikovih navedb, ki se ne nanašajo na izpodbijano sodbo Vrhovnega sodišča oziroma na razloge za zavrnitev njegove pritožbe v upravnem sporu, v postopku ustavne pritožbe zoper to odločbo ni mogoče obravnavati. Njegovih zatrjevanih kršitev človekovih pravic iz drugega odstavka 14. člena in 15. do 18. člena ter 22., 26., 35. in 36. člena Ustave, s katerimi na splošno oporeka uvedbi inšpekcijskega postopka, njegovemu vodenju ter odločitvam upravnih organov in Upravnega sodišča, zato v tem postopku ustavne pritožbe ni mogoče obravnavati.
6. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan