Up-165/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-165/04
Datum odločitve:
21. 12. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.165.04
Akt:
Ustavna pritožba A. A., B. B., C. C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cp 368/2003 z dne 14. 10. 2003 v zvezi s sklepoma Okrajnega sodišča v Mariboru št. In 2000/00451 z dne 16. 8. 2002 in z dne 6. 12. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba A. A., B. B., C. C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cp 368/2003 z dne 14. 10. 2003 v zvezi s sklepoma Okrajnega sodišča v Mariboru št. In 2000/00451 z dne 16. 8. 2002 in z dne 6. 12. 2002 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Predmetni izvršilni postopek teče zaradi ponovnega motenja posesti, in sicer je s sklepom o izvršbi prvemu in drugemu pritožniku naložena odstranitev zasajenih dreves – grmičevja, lesenega hloda v obliki klopi in v zemljo zabite cevi ali stebra. Zavrnitev predlogov za odlog izvršbe za pritožnike ne more imeti takšnega pomena, da bi se z njihovo zadevo poleg dveh instanc v okviru izvršilnega postopka moralo ukvarjati še Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
Prav tako od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.2.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
4. 3. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US25423
Dokument v PDF obliki:
Up-165-04.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
Up-165/04-6
21. 12. 2005
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A., B. B., C. C. in Č. Č., vseh iz Ž., ki jih zastopa D. D., odvetnica v Z., na seji senata dne 29. novembra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A., B. B., C. C. in Č. Č. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cp 368/2003 z dne 14. 10. 2003 v zvezi s sklepoma Okrajnega sodišča v Mariboru št. In 2000/00451 z dne 16. 8. 2002 in z dne 6. 12. 2002 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog prvega in drugega pritožnika (v izvršilnem postopku dolžnikov) za odlog izvršbe. Zavrnilo je tudi predlog za odlog izvršbe tretje in četrte pritožnice (v izvršbi tretjih). Višje sodišče je oba sklepa sodišča prve stopnje potrdilo. Odločitev sodišča temelji na ugotovitvi, da pritožniki niso izkazali za verjetno, da bi z izvršbo pretrpeli znatnejšo oziroma nenadomestljivo škodo.
2. Pritožniki v ustavni pritožbi izražajo nestrinjanje z navedeno odločitvijo. Zatrjujejo kršitev pravic iz 22. in 25. člena Ustave. Sodišču prve stopnje očitajo, da ni vsebinsko obravnavalo njihovih navedb v predlogih za odlog izvršbe. Po njihovem mnenju je sodišče oba predloga zavrnilo s pavšalno obrazložitvijo. Zatrjujejo, da gre za arbitrarno ravnanje sodišča prve stopnje. Višjemu sodišču očitajo, da ni ustrezno obravnavalo njihovih pritožbenih navedb in da ni obrazložilo razlogov za zavrnitev obeh pritožb. Višje sodišče naj bi v škodo pritožnikov kršilo tudi 155. člen Ustave. Opozarjajo še na to, da je sodišče prve stopnje o predlogu za odlog izvršbe, ki sta ga vložili tretja in četrta pritožnica, odločilo, ne da bi ga pred tem vročilo upnikom. S tem naj bi jima vzelo možnost, ki jo daje 73. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 51/98 in nasl. – v nadaljevanju ZIZ), tj. da bi upnika privolila v odlog izvršbe. Tudi to naj bi kazalo na samovoljnost ravnanja sodišča. Nasprotujejo stališču Višjega sodišča, da takega postopanja ZIZ v poglavju o odlogu izvršbe ne predvideva. To stališče je po mnenju pritožnikov v nasprotju z 22. členom Ustave. Predlagajo razveljavitev izpodbijanih sklepov.
3. Odločitev sodišč (tudi če bi z njo bile kršene človekove pravice – glede tega se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeljevati) ne more povzročiti pomembnejših posledic za pritožnike. Predmetni izvršilni postopek teče zaradi ponovnega motenja posesti, in sicer je s sklepom o izvršbi prvemu in drugemu pritožniku naložena odstranitev zasajenih dreves – grmičevja, lesenega hloda v obliki klopi in v zemljo zabite cevi ali stebra. Zavrnitev predlogov za odlog izvršbe za pritožnike ne more imeti takšnega pomena, da bi se z njihovo zadevo poleg dveh instanc v okviru izvršilnega postopka moralo ukvarjati še Ustavno sodišče kot najvišji organ sodne oblasti za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
4. Prav tako od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Treba je upoštevati, da od Ustavnega sodišča glede na to, da je njegova pristojnost v postopku ustavne pritožbe omejena na presojo kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin (prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču – v nadaljevanju ZUstS), ni mogoče pričakovati rešitve vseh pravnih vprašanj, pač pa le pravnih vprašanj ustavnopravnega pomena. Takšnih vprašanj pa v obravnavani zadevi ni. Kolikor se pritožniki dotikajo ustavnopravno relevantnih vidikov (arbitrarnost odločitve, obrazloženost sodne odločbe), pa je Ustavno sodišče o njihovi vsebini že izoblikovalo stališča in ni treba, da bi jih v tej zadevi ponavljalo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter člana mag. Marija Krisper Kramberger in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić