Up-137/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-137/05
Datum odločitve:
21. 12. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.137.05
Akt:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 173/2004 z dne 11. 1. 2005
Izrek:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 173/2004 z dne 11. 1. 2005 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ker je Ustavno sodišče v odločbi št. U-I-147/94 z dne 9. 11. 1995 že presodilo, da načelo enakosti pred zakonom v zvezi s pravico do socialne varnosti ne zavezuje države, da bi zagotavljala vojaško pokojnino, pridobljeno po predpisih nekdanje SFRJ, svojim državljanom, ki stalno prebivajo v tujini, v enakem obsegu, kot svojim državljanom, ki stalno prebivajo na njenem ozemlju, tudi stališču Vrhovnega sodišča, ki sloni na tej presoji Ustavnega sodišča, ni mogoče očitati, da je sodbo oprlo na stališče, ki ni v skladu z Ustavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
16. 2. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US25552
Dokument v PDF obliki:
Up-137-05.pdf
120 KB
Prenesite datoteko
Up-137/05-4
21. 12. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A., Republika Ž., na seji senata dne 6. decembra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 173/2004 z dne 11. 1. 2005 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnik izpodbija sodbo, s katero je Vrhovno sodišče zavrnilo revizijo zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča. Z njo je bila zavrnjena njegova pritožba zoper sodbo delovnega in socialnega sodišča prve stopnje o zavrnitvi zahtevka za priznanje pravice do izplačevanja akontacije vojaške pokojnine v Republiki Sloveniji in za priznanje pravice do dodatka k pokojnini po Zakonu o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ (Uradni list RS, št. 45/92 – ZZSV). Vrhovno sodišče se je strinjalo z zaključki nižjih sodišč, da pritožnik ni upravičen do uveljavljanja pravice do izplačevanja akontacije vojaške pokojnine oziroma do dodatka k pokojnini.
2. Pritožnik se s sodbo Vrhovnega sodišča ne strinja, ker naj bi ta zanikala, da je bil leta 1944 poslan v tedanjo Sovjetsko zvezo po nalogu vojaške oblasti Slovenije in da je bil prisiljen ostati v službi JLA. Meni tudi, da je stalno prebivališče neprimeren kriterij za izplačevanje pokojnin, saj naj bi se te določale glede na delo in ne glede na kraj prebivanja. Republika Hrvaška naj bi vojaškim upokojencem pokojnine znižala na 50%. O Sporazumu med Republikama Slovenijo in Hrvaško ni bil obveščen. Glede na to, da mu je Slovenija dodelila delnice, pričakuje, da mu bo dodelila tudi del pokojnine, ki mu ga je Hrvaška vzela.
B.
3. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v sodnem postopku, in ne presoja samih po sebi morebitnih nepravilnosti pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Pritožnik z izpostavljanjem stalnega prebivališča smiselno zatrjuje kršitev 22. člena Ustave zaradi nesprejemljivega pravnega stališča. Vendar za takšno kršitev človekovih pravic ne gre. Ustavno sodišče je že v odločbi št. U-I-147/94 z dne 9. 11. 1995 (Uradni list RS, št. 3/96 in OdlUS IV, 118) presodilo, da je Republika Slovenija s sklenitvijo Sporazuma z Republiko Hrvaško o vojaških pokojninah, zagotovila socialno varnost svojim državljanom s stalnim prebivališčem v Republiki Hrvaški. Ti so upravičeni do vojaške pokojnine po hrvaških predpisih. Ocenilo je tudi, da je načelu enakosti pred zakonom zadoščeno, če je slovenskim državljanom – upravičencem do vojaške pokojnine – zagotovljena pravica do pokojnine v skladu s predpisi države, v kateri stalno prebivajo. Načelo enakosti pred zakonom države tudi ne zavezuje k zagotavljanju dodatka k pokojnini, ki jo izplačujejo nosilci zavarovanj iz drugih republik nekdanje SFRJ, svojim državljanom, ki stalno prebivajo v tujini. Zato tudi stališču Vrhovnega sodišča ni mogoče očitati, da je sodbo oprlo na stališče, ki ni v skladu z Ustavo.
4. Ker očitno niso kršene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan