Up-611/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-611/05
Datum odločitve:
3. 7. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.611.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 279/2004 z dne 5. 4. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 303/2003 z dne 14. 5. 2004 in s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 1976/2002 z dne 28. 3. 2003
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 279/2004 z dne 5. 4. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 303/2003 z dne 14. 5. 2004 in s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 1976/2002 z dne 28. 3. 2003 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Na podlagi navedb pritožnika, s katerimi nasprotuje zaključku sodišč, da je treba v primeru ponovnega čakanja na zaposlitev na drugem ustreznem delu nadomestilo plače odmeriti od pokojninske osnove, od katere bi se delovnemu invalidu odmerila pokojnina na dan nastanka invalidnosti, lahko Ustavno sodišče izpodbijano odločitev preizkusi le z vidika skladnosti s pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, za kršitev katere gre tudi v primeru očitno napačne odločitve. Vendar pa pritožnik ni izkazal, da bi bilo to kršitev mogoče očitati tudi izpodbijani odločitvi.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
30. 6. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US26282
Dokument v PDF obliki:
Up-611-05.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
Up-611/05-7
3. 7. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata dne 20. junija 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 279/2004 z dne 5. 4. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 303/2003 z dne 14. 5. 2004 in s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. Ps 1976/2002 z dne 28. 3. 2003 se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Delovno in socialno sodišče je zavrnilo pritožnikov zahtevek, naj razveljavi odločbi Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljevanju Zavod), s katerima je bilo pritožniku nadomestilo za čas čakanja na zaposlitev na drugem ustreznem delu odmerjeno po 125. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 12/92 in nasl. – v nadaljevanju ZPIZ/92), ter mu nadomestilo odmeri upoštevajoč plače iz zadnjih desetih let zaposlitve. Višje delovno in socialno sodišče je zavrnilo pritožbo, Vrhovno sodišče pa revizijo. Po stališču sodišč se nadomestilo odmeri po 125. členu ZPIZ/92, torej od osnove, ki je enaka pokojninski osnovi, od katere bi se delovnemu invalidu odmerila invalidska pokojnina na dan nastanka invalidnosti tudi v primeru pravice do nadomestila iz 124. člena ZPIZ/92, ko delovnemu invalidu II. in III. kategorije invalidnosti preneha delovno razmerje na drugem ustreznem delu, na katero je bil razporejen oziroma mu je bilo preskrbljeno po nastanku invalidnosti, če se v določenem roku prijavi pri zavodu za zaposlovanje.
2. Pritožnik je bil 1. 10. 1968 razvrščen v III. kategorijo invalidnosti s pravico do zaposlitve na drugem ustreznem delu v skladu s preostalo delovno zmožnostjo. Dne 23. 9. 1998 je vložil zahtevo za priznanje in odmero pravice do nadomestila plače za čas čakanja na zaposlitev na drugem ustreznem delu po 124. členu ZPIZ/92. Nadomestilo mu je bilo odmerjeno ob upoštevanju plač iz let 1966 in 1967 (49. člen ZPIZ/92), ki jih je prejel pred nastankom invalidnosti ter najnižje pokojninske osnove, saj je slednja presegala dejansko pokojninsko osnovo. Pritožnik meni, da so Zavod in sodišča Zakon napačno razlagali, saj je bil po 1. 1. 1970 zaposlen in naj bi bil zato 49. člen za njegov primer zmotno uporabljen. Zatrjuje kršitev 14., 15., 26. in 50. člena Ustave.
3. Navedbe pritožnika, s katerimi izraža svoje nestrinjanje z izpodbijanimi odločitvami, po vsebini pomenijo le ugovor nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja oziroma zmotne uporabe prava. S tem pa pritožnik glede na prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) ustavne pritožbe ne more utemeljiti. V skladu z navedeno določbo namreč Ustavno sodišče v postopku z ustavno pritožbo izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Takšnih kršitev pa pritožnik z navedbami v ustavni pritožbi ni izkazal. Na podlagi omenjenih pritožnikovih navedb lahko Ustavno sodišče izpodbijane odločitve preizkusi le z vidika skladnosti s pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, za kršitev katere gre tudi v primeru očitno napačne odločitve. Stališču sodišč, da je treba v primeru ponovnega čakanja na zaposlitev na drugem ustreznem delu nadomestilo plače odmeriti upoštevajoč celotno določbo 125. člena ZPIZ/92, torej tudi v delu, ki določa, da se nadomestilo odmeri od pokojninske osnove, od katere bi se delovnemu invalidu odmerila pokojnina na dan nastanka invalidnosti, pa očitne napačnosti ni mogoče očitati.
4. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan