Up-679/04
Natisni
Opravilna št.:
Up-679/04
Datum odločitve:
25. 11. 2005
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2005:Up.679.04
Akt:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cpg 228/2004 z dne 22. 7. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Mariboru št. IV Ig 02/03576 z dne 5. 5. 2004
Izrek:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cpg 228/2004 z dne 22. 7. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Mariboru št. IV Ig 02/03576 z dne 5. 5. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Očitek pritožnice, da se sodišči prve in druge stopnje nista opredelili do pravnomočnega sklepa o potrditvi prisilne poravnave in s tem kršili pravico iz 22. člena Ustave, je neutemeljen. Že sodišče prve stopnje je pojasnilo, da bo to okoliščino upoštevalo v nadaljevanju izvršilnega postopka.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
13. 10. 2004
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US25274
Dokument v PDF obliki:
Up-679-04.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
Up-679/04-6
25. 11. 2005
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe družbe A., d.o.o., Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 3. novembra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba družbe A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Cpg 228/2004 z dne 22. 7. 2004 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Mariboru št. IV Ig 02/03576 z dne 5. 5. 2004 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Okrajno sodišče je z izpodbijanim sklepom delno ugodilo ugovoru pritožnice (v izvršbi dolžnice) zoper sklep o izvršbi in ga delno razveljavilo za del zamudnih obresti ter predlog za izvršbo v tem delu zavrnilo. V preostalem delu je ugovor pritožnice zavrnilo in potrdilo sklep o izvršbi. Zoper odločitev o zavrnitvi ugovora je pritožnica vložila pritožbo, ki jo je Višje sodišče zavrnilo.
2. Pritožnica v ustavni pritožbi sodišču prve stopnje očita, da se ni izjasnilo o njeni ugovorni navedbi, da je bil nad njo pravnomočno sklenjena prisilna poravnava. Pritožnica meni, da gre za bistveno okoliščino v izvršilnem postopku, in sicer zaradi vprašanj, ali je upnik pridobil zastavno pravico na njenih zalogah ter ali lahko po končanem postopku prisilne poravnave teče izvršilni postopek zoper njene nove zaloge. Navaja, da je upnik njene prejšnje zaloge dovolil odtujiti, določbe takrat veljavnega Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 51/98 in nasl. – ZIZ) pa niso dovoljevale zastave na zalogah, ki se zamenjujejo. Pritožnica zatrjuje, da je to uveljavljala že v pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, pritožbeno sodišče pa naj se do teh navedb ne bi opredelilo. Zato pritožnica meni, da je izpodbijana odločitev Višjega sodišča arbitrarna in zatrjuje kršitev 22. člena Ustave.
B.
3. Ustavno sodišče ni instanca sodiščem, ki odločajo v sodnem postopku, in ne presoja samih po sebi nepravilnosti pri ugotavljanju dejanskega stanja ter pri uporabi materialnega in procesnega prava. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so z njo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine.
4. Pritožnica utemeljuje kršitev pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave z navedbami, da se niti prvostopenjsko niti drugostopenjsko sodišče nista izjasnili o pravnomočnem sklepu o potrditvi prisilne poravnave nad pritožnico. Vendar je očitek  neutemeljen. Sodišče prve stopnje je izrecno navedlo, da bo to okoliščino v nadaljevanju postopka upoštevalo in upniku naložilo predložiti v zvezi s tem ustrezne listine. V tem okviru je odločalo tudi Višje sodišče in v obrazložitvi izpodbijanega sklepa izčrpno navedlo razloge, zaradi katerih je sodišče prve stopnje z vidika procesnih določb Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Uradni list RS, št. 67/93 in nasl. – ZPPSL) smelo izdati tako sklep o izvršbi kot tudi izpodbijani sklep. Višje sodišče je pritožnici pojasnilo tudi, zakaj pritožbenih navedb o upnikovi zastavni pravici na obstoječih zalogah ni moglo upoštevati. Iz sklepa sodišča prve stopnje namreč izhaja, da so bile te navedbe uveljavljane po izteku roka. Zgolj dejstvo, da odločitev sodišča ni takšna, kot bi po mnenju pritožnice morala biti, in da sodišče o vplivu sklepa o potrjeni prisilni poravnavi na upnikovo terjatev še ni odločilo, pa še ne zadošča za sklep o kršitvi pravice iz 22. člena Ustave.
5. Ker z izpodbijanima sodnima odločbama očitno ni bila kršena pravica iz 22. člena Ustave, kot jo zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter člana mag. Marija Krisper Kramberger in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić