U-I-15/07
Natisni
Opravilna št.:
U-I-15/07
Datum odločitve:
17. 1. 2008
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:U.I.15.07
Akt:
Zakon o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 in 118/06) (ZPIZVZ), 2. odst. 15. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 15. člena Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 in 118/06) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne.
Geslo:
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
5.4.16 - Temeljne pravice - Ekonomske, socialne in kulturne pravice - Pravica do pokojnine (50).
Pravna podlaga:
Člen 33, 50,  Ustava [URS] 
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Vasa Predojević, Ljubljana
Datum vloge:
16. 1. 2007
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US27909
Dokument v PDF obliki:
U-I-15-07.pdf
117 KB
Prenesite datoteko
U-I-15/07-14
17. 1. 2008
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude dr. Vase Predojevića, Ljubljana, ki ga zastopa mag. Matevž Krivic, Spodnje Pirniče, na seji 17. januarja 2008
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 15. člena Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 in 118/06) se zavrne.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnik izpodbija drugi odstavek 15. člena z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 118/06 – v nadaljevanju ZPIZVZ-A) spremenjenega Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev (Uradni list RS, št. 49/98 – v nadaljevanju ZPIZVZ). Pobudnik izpodbija drugi odstavek 15. člena v delu (drugi stavek), ki določa, da se pozneje izplačani mesečni obroki pokojnine upravičencu izplačajo v zneskih, ki bi jih prejel, če bi mu bili sproti izplačani v mesecih, za katere se izplačajo. Pobudnik navaja, da bo na tej podlagi za leto 1991 prejel 13-krat manjšo pokojnino, kot jo dobiva ob vložitvi pobude, za naslednje leto  4,44-krat manjšo in tako naprej do leta 1997, ko bo dobil 1,5-krat manj pokojnine, kot znaša njena valorizirana vrednost. Zatrjuje, da je ureditev v neskladju z  2., s 14., z 22., s 33. in s 50. členom Ustave, ker ne določa valorizacije nominalnih zneskov pokojnin, ne daje pravice do obresti in tudi ne ureja odmene (v obliki zamudnih obresti ali odškodnine) zaradi zamude zakonodajalca. Druga zakonodaja naj bi priznavala revalorizacijo dolžnih zneskov in pripadajoče obresti, takšna pa naj bi bila tudi stališča sodišč. Zato bi moral zakonodajalec tudi upravičencem priznati ustrezne obresti in s tem prenehati z njihovo diskriminacijo. Ustavne določbe naj bi bile kršene tudi zaradi "pravne praznine", ker naj država z ZPIZVZ-A ne bi prevzela nikakršne odgovornosti za skoraj dveletno zamudo pri urejanju izplačila pokojnin glede na rok, ki je bil določen za odpravo ugotovljene neustavnosti prvega odstavka 15. člena ZPIZVZ z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-155/00 z dne 22. 4. 2004 (Uradni list RS, št. 51/04 in 62/04 – popr. in OdlUS XIII, 30), pri čemer naj bi bila z zakonsko ureditvijo že leta 1998 za sedem let v zamudi.
2. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve pojasnjuje, da ZPIZVZ nima posebnih določb o valorizaciji obrokov pokojnine, ki se izplačajo za posamezne mesece v obdobju pred 1. 1. 1998, in je zato tudi v ZPIZVZ-A  določeno, da se pokojnine izplačajo v zneskih, kakršne bi upravičenec prejel, če bi se izplačevale sproti že v obdobju pred letom 1998. Valorizacija pripadajočih neizplačanih zneskov pokojnin na dan dejanskega izplačila bi pomenila dvojno valorizacijo, ker so izplačani zneski usklajeni s tekočimi valorizacijami pokojnin v preteklih letih. Pomenila bi tudi uveljavitev zamudnih obresti v smislu kritja izgube realne vrednosti izplačil iz preteklih obdobij, s tem pa odškodnino. Ob tem bi bilo treba upoštevati, da zamudne obresti glede na svoj namen civilne sankcije v tem primeru ne bi mogle nastati, saj zakonske določbe, po kateri bi v trenutku zapadlosti nastopila dolžnikova zamuda, ni bilo. Povišanje pokojnin obravnavanih upravičencev s ponovno valorizacijo bi te upravičence postavilo v ugodnejši položaj v primerjavi z drugimi bivšimi vojaškimi zavarovanci.
3. Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje pojasnjuje, da izpodbijana zakonska določba dejansko izenačuje nekdanje vojaške zavarovance, ki so državljanstvo pridobili po 40. členu Zakona o državljanstvu Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in nasl. – v nadaljevanju ZDRS), z upravičenci, ki so imeli državljanstvo že pred 25. 6. 1991. Zneski pokojnin upravičencev so izračunani na način, ki ga določa ZPIZVZ, in nato valorizirani tako, kot so se valorizirale pokojnine po splošnem predpisu. Doslej nobeden od predpisov, ki se nanašajo na pokojninsko in invalidsko zavarovanje, ni določal dodatne valorizacije naknadno izplačanih zneskov pokojnin in drugih dajatev. Zamudne obresti po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 106/99 in nasl. – v nadaljevanju ZPIZ-1) ne sodijo med pravice iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja.
B.
4. Pobudnik izpodbija drugi stavek drugega odstavka 15. člena ZPIZVZ, po katerem se pozneje izplačani mesečni obroki pokojnine upravičencu izplačajo v zneskih, ki bi jih prejel, če bi mu bili sproti izplačani v mesecih, za katere se izplačajo. Meni namreč, da je izpodbijana ureditev v neskladju z 2., s 14., z 22., s 33. in s 50. členom Ustave, ker ne določa pravice do valorizacije pozneje izplačanih mesečnih obrokov pokojnine.
5. Pobudnik je upravičenec do pokojnine iz četrtega odstavka 2. člena ZPIZVZ v zvezi s prvim stavkom drugega odstavka 15. člena tega zakona od 18. 10. 1991 dalje. Ustavno sodišče je namreč v odločbi št. U-I-155/00 presodilo, da je bilo v neskladju s 50. členom Ustave, ker prvi odstavek 15. člena ZPIZVZ ni urejal pravic oseb iz četrtega odstavka 2. člena tudi za čas pred uveljavitvijo tega zakona, kolikor so po 18. 10. 1991 pridobile državljanstvo po 40. členu ZDRS in so izpolnile pogoje za katero od pravic iz pokojninskega zavarovanja, navedenih v ZPIZVZ. Ustavno sodišče je zakonodajalcu naložilo, naj to neustavnost odpravi v devetih mesecev od objave odločbe v Uradnem listu. Pobudnik zakonodajalcu očita, da tega roka ni spoštoval, saj je ZPIZVZ-A sprejel šele 2. 11. 2006, v Uradnem listu pa je bil objavljen 17.11. 2006.
6. Ustavno sodišče je že večkrat poudarilo, da pomeni hudo kršitev načel pravne države iz 2. člena Ustave in načela delitve oblasti iz drugega odstavka 3. člena Ustave, če zakonodajalec ne spoštuje odločb Ustavnega sodišča. Vendar sta v obravnavanem primeru ti kršitvi prenehali z uveljavitvijo ZPIZVZ-A. Zakonodajalec je sledil navedeni odločbi Ustavnega sodišča in upravičencem zagotovil pravico do pokojnine, če so izpolnili pogoje iz prvega odstavka 2. člena ZPIZVZ, in sicer od 18. 10. 1991 dalje.
7. Iz prvega odstavka 50. člena Ustave izhaja pravica do pokojnine, vendar njena vsebina z Ustavo ni določena. Zakonodajalec ima zato pri urejanju te pravice široko polje proste presoje.[1] Pobudnikov očitek, da je zaradi izpodbijane določbe prikrajšan za pravico do socialne varnosti, je že zato očitno neutemeljen.
8. Pobudnik izpodbijani ureditvi očita "diskriminacijo" in tudi ta očitek utemeljuje z navajanjem razlogov, iz katerih naj bi izhajalo, da bi morali biti neizplačani zneski pokojnine ob izplačilu valorizirani. Očitek je neutemeljen, saj Zakon za nobene upravičence ne določa valorizacije mesečnih obrokov kasneje izplačanih pokojnin.
9. Iz česa naj bi izhajalo neskladje izpodbijane ureditve z ustavnoprocesnim jamstvom, ki ga zagotavlja pravica do enakega varstva pravic v postopkih pred sodišči in drugimi državnimi organi (22. člen Ustave), pobudnik ne pojasni. Pobude ne more utemeljiti niti s sklicevanjem na odločbo Ustavnega sodišča št. Up-190/01 z dne 30. 5. 2002 (Uradni list RS, št. 54/02 in OdlUS XI, 123), saj se ta nanaša le na vprašanje procesnih obresti od vložitve tožbe dalje. Ustavno sodišče je to odločbo izdalo v postopku z ustavno pritožbo. V sodnem postopku je namreč pritožnik med drugim zahteval zamudne obresti od zapadlih, pa ne plačanih akontacij pokojnine, ki jih zavezanec ni pravočasno plačal, čeprav je za to imel zakonsko podlago. V obravnavanem primeru pa gre za abstraktno presojo predpisa, s katerim je zakonodajalec šele določil podlago za zahtevo upravičencev za plačilo pokojnine. Zavezanec za plačilo torej še ni mogel priti v zamudo s plačilom pokojnine.
10. Golo zatrjevanje, da je upravičen do valorizacije pokojnin, izplačanih za nazaj, samo po sebi še ne utemeljuje neskladja izpodbijane ureditve s pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave. Ker pobudnik za svoj očitek kršitve navedene ustavne določbe ni navedel argumentov, ga Ustavno sodišče ni moglo preizkusiti.
11. Pobude za oceno ustavnosti predpisa ni mogoče utemeljiti niti s sklicevanjem na zamudo zakonodajalca pri odpravi ugotovljene neustavnosti zakona. Pobudnik lahko morebitno odškodninsko odgovornost zaradi zamude zakonodajalca uveljavlja v postopku po 26. členu Ustave.
12. Ker je po navedenem pobuda očitno neutemeljena, jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
C.
13. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b – ZUstS) in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07) v sestavi: predsednik Jože Tratnik ter sodnica in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, dr. Franc Grad, mag. Miroslav Mozetič, dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Sklep je sprejelo soglasno.
Jože Tratnik
Predsednik
zanj
dr. Ciril Ribičič
Podpredsednik
Opomba:
[1]Usklajevanje pokojnin, in tako tudi pokojnin iz novega drugega odstavka 15. člena ZPIZVZ, ureja 23. člen tega zakona. Po tem členu se pokojnine usklajujejo tako, kot se usklajujejo pokojnine po splošnih predpisih. To pomeni, da se tudi pokojnine po ZPIZVZ usklajujejo glede na rast zneska povprečne mesečne plače, izplačane zaposlenim pri pravnih osebah (150. člen ZPIZ-1).