Up-628/08
Natisni
Opravilna št.:
Up-628/08
Datum odločitve:
4. 3. 2008
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:Up.628.08
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Uv 1/2008 z dne 22. 2. 2008 v zvezi z odločbo Državne volilne komisije št. 10-3/00-14/07-2 z dne 21. 2. 2008
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Uv 1/2008 z dne 22. 2. 2008 v zvezi z odločbo Državne volilne komisije št. 10-3/00-14/07-2 z dne 21. 2. 2008 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, ki bi imela hujše posledice za pritožnika/co, niti ne gre za pomembno ustavnopravno vprašanje, ki bi presegalo pomen konkretne zadeve, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Inženirska zbornica Slovenije, Ljubljana
Datum vloge:
29. 2. 2008
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US28022
Dokument v PDF obliki:
Up-628-08.pdf
109 KB
Prenesite datoteko
Up-628/08
4. 3. 2008
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe, ki jo je vložila  Inženirska zbornica Slovenije, Ljubljana, ki jo zastopa Carmen Dobnik, odvetnica v Ljubljani, na seji 4. marca 2008
sklenil:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Uv 1/2008 z dne 22. 2. 2008 v zvezi z odločbo Državne volilne komisije št. 10-3/00-14/07-2 z dne 21. 2. 2008 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Z izpodbijano odločbo je Državna volilna komisija (v nadaljevanju DVK) delno potrdila in delno zavrnila seznam izvoljenih predstavnikov v volilno telo (v nadaljevanju elektorji), ki ji ga je predložila pritožnica, in sicer je seznam glede enega izvoljenega elektorja potrdila, seznam glede 56 elektorjev pa zavrnila. Ugotovila je, da pritožnica kljub pozivu DVK ni sporočila števila tistih njenih članov, ki opravljajo inženirsko in geodetsko dejavnost kot samostojni poklic. Glede na navedeno in glede na kriterije iz drugega odstavka 32. člena Zakona o Državnem svetu (Uradni list RS, št. 44/92 in nasl. – v nadaljevanju ZDSve) je DVK odločila, da je pritožnica poklicna organizacija samostojnih poklicev, vendar je priloženi seznam deloma potrdila in deloma zavrnila, ker podatki o številu oseb, ki opravljajo dejavnost kot samostojni poklic, niso bili izkazani. Vrhovno sodišče je pritožbo pritožnice zoper takšno odločitev zavrnilo. Zavzelo je stališče, da so predstavniki samostojnih poklicev le tisti člani pritožnice, ki svojo dejavnost opravljajo kot samostojni poklic oziroma kot izvajalci pridobitne (poklicne) dejavnosti, ne pa tisti člani, ki so kot delojemalci zaposleni pri pravnih ali fizičnih osebah.
2. Pritožnica navaja, da je stališče Vrhovnega sodišča materialnopravno nepravilno in da bi se morali v smislu ZDSve vsi pooblaščeni inženirji šteti za osebe, ki samostojno opravljajo poklic. Zato je pritožnica v odgovoru na poziv DVK navedla, da vseh njenih 5763 članov opravlja inženirsko in geodetsko dejavnost kot samostojen poklic. Zaradi domnevno nepravilne razlage Vrhovnega sodišča, na podlagi katere je bil seznam glede 56 izvoljenih elektorjev zavrnjen, naj bi bila pritožnici kršena pravica do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev iz 44. člena Ustave. Ker naj Vrhovno sodišče ne bi odgovorilo na pritožbene navedbe pritožnice, naj bi ji bila kršena pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave. Ustavnemu sodišču predlaga, naj do končne odločitve Ustavnega sodišča zadrži izvedbo volitev predstavnika samostojnih poklicev v Državni svet.
B.
3. Navedbe pritožnice, da je izpodbijano stališče Vrhovnega sodišča, po katerem so predstavniki samostojnih poklicev le tisti člani pritožnice, ki svojo dejavnost opravljajo kot samostojni poklic oziroma kot izvajalci pridobitne (poklicne) dejavnosti, ne pa tisti člani, ki so kot delojemalci zaposleni pri pravnih ali fizičnih osebah, nepravilno, po vsebini pomenijo očitek zmotne uporabe prava. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Zato ustavne pritožbe ni mogoče utemeljiti z navedbami, ki po vsebini pomenijo zgolj ugovor zmotne uporabe prava. Predmet ustavnosodne presoje bi bila lahko le morebitna očitna napačnost izpodbijanega stališča, kar bi utemeljevalo kršitev pravice iz 22. člena Ustave. Tega pa izpodbijanemu stališču ni mogoče očitati. Vrhovno sodišče je s sklicevanjem na prvi in tretji odstavek 96. člena Ustave, na 28. in na 32. člen ZDSve ter ob upoštevanju 108., 110. in 113. člena Zakona o graditvi objektov (Uradni list RS, št. 110/02 in nasl. – v nadaljevanju ZGO-1) razumno pojasnilo, zakaj je štelo, da so predstavniki samostojnih poklicev le tisti člani pritožnice, ki so po pravnem statusu podjetniki v smislu šestega odstavka 2. člena Zakona o gospodarskih družbah (Uradni list RS, št. 30/93 in nasl. –ZGD). Pri tem je posebej opozorilo na 26. člen ZDSve, po katerem delojemalci izražajo svoje interese v Državnem svetu preko reprezentativnih sindikatov. Ker so torej navedbe o očitni napačnosti izpodbijanega stališča Vrhovnega sodišča očitno neutemeljene, je posledično neutemeljen tudi pritožničin očitek o kršitvi pravice do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev iz 44. člena Ustave.
4. Pritožnica Vrhovnemu sodišču očita tudi, da ni odgovorilo na njene pritožbene navedbe. Ta očitek, ki bi bil lahko ustavnopravno pomemben z vidika pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, je pavšalen, saj pritožnica ni opredelila, na katere pritožbene navedbe naj Vrhovno sodišče ne bi odgovorilo. Zato ga Ustavno sodišče ni moglo preizkusiti.
5. Glede na navedeno senat Ustavnega sodišča ustavne pritožbe ni sprejel v obravnavo. Ker je o ustavni pritožbi vsebinsko odločil, mu ni bilo treba odločati o predlogu pritožnice za začasno zadržanje izvedbe volitev predstavnika samostojnih poklicev v Državni svet. O nadaljnji izvedbi teh volitev bo morala odločiti DVK.
C.
6. Senat je ta sklep sprejel na podlagi drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07) v sestavi: predsednik senata mag. Miroslav Mozetič ter člana dr. Janez Čebulj in mag. Marta Klampfer. Sklep je sprejel soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Predsednik senata