Up-1158/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-1158/05
Datum odločitve:
15. 12. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.1158.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 327/2004 z dne 14. 9. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 718/2002 z dne 6. 1. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-92/97-VN z dne 6. 3. 2002
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 327/2004 z dne 14. 9. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 718/2002 z dne 6. 1. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-92/97-VN z dne 6. 3. 2002 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, zatrjevanih v ustavni pritožbi, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).	
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
30. 11. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US26890
Dokument v PDF obliki:
Up-1158-05.pdf
124 KB
Prenesite datoteko
Up-1158/05-6
15. 12. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata 5. decembra 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 327/2004 z dne 14. 9. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 718/2002 z dne 6. 1. 2004 in z odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-92/97-VN z dne 6. 3. 2002 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče potrdilo sodbo Upravnega sodišča o zavrnitvi tožbe zoper odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, s katero je to odpravilo odločbo Upravne enote Lenart o zavrnitvi predloga za obnovo pravnomočno končanega denacionalizacijskega postopka ter zadevo vrnilo v ponoven postopek upravnemu organu prve stopnje.
2. Pritožnica izpodbijani odločitvi očita kršitev pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave. Meni, da obnova denacionalizacijskega postopka ni možna, ker je jugoslovansko državljanstvo njenih pravnih prednikov že bilo ugotovljeno, za obnovo denacionalizacijskega postopka po 23. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 31/98 – v nadaljevanju ZDen-B) pa naj ne bi zadostovala zgolj domneva o nepravilno izdani ugotovitveni odločbi o državljanstvu. Državno pravobranilstvo naj bi namreč v predlogu za obnovo postopka ne predložilo nobenega dokaza, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati na nepravilnosti v postopku ugotavljanja državljanstva ali v postopku denacionalizacije. Po mnenju pritožnice naj bi bila obnova postopka v obravnavani zadevi predlagana na podlagi zmotne razlage Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I in nasl. – v nadaljevanju ZDen), po kateri naj bi bile iz kroga upravičencev do denacionalizacije izključene vse tiste osebe, ki so pred letom 1956 pridobile avstrijsko državljanstvo, njihovo državljanstvo na dan 13. 3. 1938 pa naj pri tem ne bi bilo pomembno. Pritožnica zatrjuje, da Vrhovno sodišče pri odločanju v obravnavani zadevi ni upoštevalo odločbe Ustavnega sodišča št. Up-547/02 z dne 8. 10. 2003 (Uradni list RS, št. 108/03), zaradi česar naj bi bila njegova odločitev arbitrarna. Očita mu tudi, da se ni opredelilo do njenih pritožbenih navedb, v katerih se sklicuje na odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-6/93 z dne 1. 4. 1994 (Uradni list RS, št. 23/94 in OdlUS III, 33), ki naj bi jih v svoji odločitvi prezrlo že sodišče prve stopnje.
B.
3. Očitek o kršitvi pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, ki je v postopkih pred državnimi organi poseben izraz načela enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave, pritožnica utemeljuje s trditvijo, da je Vrhovno sodišče ravnalo arbitrarno, ker pri odločanju ni upoštevalo odločitve Ustavnega sodišča v zadevi št. Up-547/02. Pritožnica ne pojasni, kako bi odločitev v navedeni zadevi lahko vplivala na odločitev v obravnavanem primeru. Predmet ustavne pritožbe je namreč procesna odločitev o dopustnosti obnove denacionalizacijskega postopka po ZDen-B, Ustavno sodišče pa v zadevi, na katero se sklicuje pritožnica, ni odločalo o vprašanju obstoja procesnih predpostavk za uvedbo obnove denacionalizacijskega postopka, temveč o vprašanju uporabe določbe drugega odstavka 10. člena ZDen v postopku denacionalizacije. Stališče, ki ga je Ustavno sodišče sprejelo v zadevi, na katero se sklicuje pritožnica, bi bilo z vidika obravnavane zadeve (ob izpolnjenih pogojih) torej lahko relevantno šele v primeru odločanja v obnovljenem denacionalizacijskem postopku.
4. Ustavno sodišče bi lahko ugotovilo, da je odločitev arbitrarna le, če je sodišče ne bi utemeljilo s pravnimi argumenti, tako da bi bilo mogoče sklepati, da sodišče ni odločalo na podlagi zakona, temveč na podlagi kriterijev, ki pri sojenju ne bi smeli priti v poštev. Tega pa Vrhovnemu sodišču ni mogoče očitati. Iz izpodbijane sodbe je razvidno, da je Vrhovno sodišče (enako kot Upravno sodišče in upravni organ druge stopnje) odločitev sprejelo na podlagi stališča, po katerem je določbo 4. točke prvega odstavka 23. člena ZDen-B mogoče uporabiti le ob smiselni uporabi tretjega odstavka 63. člena ZDen, pri čemer za uvedbo postopka obnove denacionalizacijskega postopka zadošča vsaka okoliščina, ki bi ob pravilni uporabi materialnega prava pripeljala do drugačne odločitve o državljanstvu. V obravnavanem primeru je to stališče razumno in s pravnimi argumenti utemeljilo že sodišče prve stopnje, v izpodbijani odločitvi pa ga je sprejelo tudi Vrhovno sodišče, pri tem pa je tudi pojasnilo, zakaj ga sprejema. V samo pravilnost presoje sodišč pa se Ustavno sodišče ne more spuščati. Zgolj dejstvo, da se pritožnica z izpodbijano odločitvijo ne strinja in da pravo razume drugače od sodišč, pa tudi ne utemeljuje zatrjevane kršitve pravice iz 22. člena Ustave.
5. Pritožnica Vrhovnemu sodišču očita tudi, da ni odgovorilo na njene pritožbene navedbe, v katerih se je sklicevala na odločitev Ustavnega sodišča v zadevi št. U-I-6/93. Iz pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave sicer izhaja pravica stranke, da se izjavi, ter obveznost sodišča, da se z navedbami strank seznani, prouči njihovo dopustnost in pravno relevantnost ter da se do tistih navedb, ki so bistvenega pomena za odločitev, v obrazložitvi svoje odločitve tudi opredeli. Iz te pravice pa ne izhaja obveznost sodišča, da se opredeli do tistih navedb stranke, ki za odločitev o zadevi niso bistvene ali so očitno neutemeljene. Ustavno sodišče je v zadevi, na katero se sklicuje pritožnica, presojalo ustavnost Uredbe o vojaških sodiščih z dne 24. 5. 1944 in ne vprašanj glede dopustnosti obnove denacionalizacijskega postopka. Pritožnica pa v ustavni pritožbi ne pojasni, zakaj meni, da bi navedena odločitev Ustavnega sodišča lahko vplivala na odločitev v obravnavanem primeru. Zato je očitek pritožnice o zatrjevani kršitvi 22. člena Ustave neutemeljen.
6. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
7. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan