P-20/07
Natisni
Opravilna št.:
P-20/07
Datum odločitve:
24. 5. 2007
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 50/2007 in OdlUS XVI, 32
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2007:P.20.07
Akt:
Spor o pristojnosti
Izrek:
Za odločanje v postopku o prekršku zaradi storitve prekrška, opisanega v obdolžilnem predlogu Policijske postaje Radlje ob Dravi št. 12/6-422688/2505 z dne 14. 4. 2006, je pristojna Policijska postaja Radlje ob Dravi.
Evidenčni stavek:
Za odločanje o stvarni pristojnosti v postopku o prekršku v smislu prve alineje drugega odstavka 52. člena ZP-1 so lahko relevantna samo tista dejstva oziroma okoliščine, ki so sestavni del dejanskega stanu očitanega prekrška.
Geslo:
1.2.51.7.2 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Spor o pristojnosti - Prizadeti organ.
1.3.4.8 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Vrste postopkov - Postopek v sporih o pristojnosti.
1.3.52.1.3 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med sodišči in drugimi državnimi organi.
1.5.51.3.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - Odločitve v drugih postopkih - Odločitev o tem, kateri organ je pristojen.
Pravna podlaga:
Člen 61.4, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Policijska postaja Radlje ob Dravi
Datum vloge:
9. 5. 2007
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
določitev pristojnega organa
Dokument:
US27575
Dokument v PDF obliki:
P-20-07.pdf
103 KB
Prenesite datoteko
P-20/07-6
24. 5. 2007
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za rešitev spora glede pristojnosti, začetem z zahtevo Policijske postaje Radlje ob Dravi, na seji 24. maja 2007
odločilo:
Za odločanje v postopku o prekršku zaradi storitve prekrška, opisanega v obdolžilnem predlogu Policijske postaje Radlje ob Dravi št. 12/6-422688/2505 z dne 14. 4. 2006, je pristojna Policijska postaja Radlje ob Dravi.
Obrazložitev
A.
1. Policijska postaja Radlje ob Dravi je na podlagi prvega odstavka 103. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 7/03 in nasl. – v nadaljevanju ZP-1) pri Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu vložila obdolžilni predlog zaradi prekrška po 1. točki prvega odstavka 11. Zakona o prekrških zoper javni red in mir (Uradni list RS, št. 16/74 in nasl. – v nadaljevanju ZJRM).
2. Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu se je izreklo za stvarno nepristojno in odstopilo obdolžilni predlog prekrškovnemu organu, Policijski postaji Radlje ob Dravi. Sodišče navaja, da je za očitani prekršek mogoče izreči samo globo, zato je za odločanje o prekršku pristojen prekrškovni organ. Sodišče je tudi ocenilo, da v obravnavanem primeru niso podani razlogi, zaradi katerih hitri postopek ne bi bil dovoljen. Sodišče zlasti meni, da telesnih poškodb obdolžencev ni mogoče šteti kot telesnih poškodb "drugih oseb". Ker po mnenju sodišča ni podan noben izmed razlogov iz drugega odstavka 52. člena ZP-1, ko hitri postopek ni dovoljen, je za odločanje pristojen prekrškovni organ.
3. Policijska postaja Radlje ob Dravi je pred Ustavnim sodiščem sprožila spor glede pristojnosti med njo in Okrajnim sodiščem v Slovenj Gradcu. V vlogi med drugim navaja, da so nastale z dejanjem telesne poškodbe drugi osebi, kar je razlog iz prve alineje drugega odstavka 52. člena ZP-1, zaradi česar hitri postopek ni mogoč. Zato je za postopek o prekršku po mnenju Policijske postaje Radlje ob Dravi pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu.
B.
4. Ustavno sodišče je na podlagi osme alineje prvega odstavka 160. člena Ustave pristojno, da odloča o sporih glede pristojnosti med sodišči in drugimi državnimi organi. Po določbi drugega odstavka 61. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) lahko, če pride do spora glede pristojnosti zato, ker več organov zavrača pristojnost v posamezni zadevi, zahteva rešitev spora glede pristojnosti organ, ki mu je bila zadeva odstopljena, kadar meni, da zanjo ni pristojen.
5. Za določitev stvarne pristojnosti je treba upoštevati določbo prve alineje drugega odstavka 52. člena ZP-1, ki določa, da hitri postopek ni dovoljen, če je z dejanjem nastala telesna poškodba drugi osebi.[1] Zakon sicer ne zahteva, da bi morala biti telesna poškodba kot razlikovalni element pri določanju stvarne pristojnosti (hkrati tudi) zakonski element prekrška,[2] vendar pa so za odločanje o stvarni pristojnosti lahko relevantna samo tista dejstva oziroma okoliščine, ki so sestavni del dejanskega stanu očitanega prekrška.
6. Iz obdolžilnega predloga Policijske postaje Radlje ob Dravi izhaja, da se obdolžencem očita nespodobno vedenje na javnem kraju (1. točka prvega odstavka 11. člena ZJRM). V konkretnem primeru se torej obdolžencem ne očita storitev prekrška, katerega element (tj. njegov zakonski znak) bi bila tudi povzročitev telesne poškodbe. To ne izhaja niti iz obdolžilnega predloga, saj iz njega ni razvidna morebitna individualna (subjektivna) odgovornost posameznega obdolženca pri nastanku telesnih poškodb drugega (sicer tudi obdolženca). Ker v takem primeru ni mogoče upoštevati razloga iz prve alineje drugega odstavka 52. člena ZP-1, je Ustavno sodišče odločilo, da je za odločanje o tem prekršku pristojna Policijska postaja Radlje ob Dravi.
C.
7. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi četrtega odstavka 61. člena ZUstS in četrte alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnici in sodniki dr. Zvonko Fišer, dr. Franc Grad, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič in Jože Tratnik. Odločbo je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj
Opombi:
[1]Ustavno sodišče je sicer v odločbi št. P-23/05 (Uradni list RS, št. 111/05 in OdlUS XIV, 85) navedlo, da se kot navezna okoliščina za določitev pristojnosti ne more upoštevati telesna poškodba storilca prekrška samega. V tem primeru je Policijska postaja obdolžencu očitala storitev prometne nesreče II. kategorije, ki je opredeljena kot prometna nesreča, pri kateri je najmanj ena oseba lahko telesno poškodovana. Vendar pa v konkretnem primeru ne gre za tak primer.
[2]V konkretnem primeru se obdolžencem očita storitev prekrška iz 1. točke prvega odstavka 11. člena ZJRM, po kateri se kaznuje, "kdor se prepira, vpije ali kako drugače nespodobno vede na javnem kraju ali prostoru, kjer vzdržuje red organizacija združenega dela, druga organizacija ali državni organ".