U-I-347/06
Natisni
Opravilna št.:
U-I-347/06
Datum odločitve:
11. 1. 2007
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2007:U.I.347.06
Akt:
Zakon o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97, 65/97 – popr. in 70/2000) (ZUS), 1. odst. 61. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 61. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97, 65/97 – popr. in 70/2000) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Geslo:
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Iztok Dario Šilc, Ljubljana
Datum vloge:
1. 8. 2006
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US27032
Dokument v PDF obliki:
U-I-347-06.pdf
103 KB
Prenesite datoteko
U-I-347/06-5
11. 1. 2007
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Iztoka Daria Šilca iz Ljubljane na seji 11. januarja 2007
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 61. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97, 65/97 – popr. in 70/2000) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnik izpodbija prvi odstavek 61. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS). Navaja, da je Vrhovno sodišče že zavzelo stališče, po katerem izpodbijana določba sodišču sicer daje možnost meritornega (vsebinskega) odločanja, ne pomeni pa, da mora sodišče v takih primerih vsebinsko odločati, saj je glede na omejevalne pogoje meritorno odločanje izjema pri odločanju v upravnem sporu. Ker ZUS v izpodbijani določbi ne določa absolutne zapovedi, da se s sodno odločbo o stvari odloči meritorno, tožba v upravnem sporu po pritožnikovem mnenju ni učinkovito pravno sredstvo. Zato naj bi bila izpodbijana ureditev v neskladju s 13. členom Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 –EKČP) in z 2. členom Ustave. Svoj pravni interes pobudnik utemeljuje s kandidaturo na prosto notarsko mesto v Ljubljani, za katero pa ni bil izbran. Navaja, da je zoper odločbo Ministrstva za pravosodje št. 110-2/2006 z dne 16. 6. 2006  o imenovanju notarjev na Upravno sodišče vložil tožbo z zahtevo, naj sodišče o stvari odloči meritorno, to je, naj odloči o pravici do imenovanja za notarja na notarsko mesto s sedežem v Ljubljani.
2. V skladu z drugim odstavkom 162. člena Ustave in s prvim odstavkom 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem, če izkaže svoj pravni interes. Drugi odstavek 24. člena ZUstS določa, da je pravni interes za vložitev pobude podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do izboljšanja njegovega položaja.
3. Pobudnik izpodbija določbo ZUS, ki ureja primere, v katerih lahko sodišče odloča v sporu polne jurisdikcije, to je, da sodišče po ugotovitvi nezakonitosti upravnega akta odloči meritorno (po vsebini) tudi o pravici sami.[1] Neposreden in konkreten pravni interes za izpodbijanje navedene zakonske določbe lahko pobudnik izkaže le z odprtim postopkom v upravnem sporu oziroma s pravočasno vložitvijo ustavne pritožbe v zvezi s tem postopkom. Pravni interes iz prejšnje točke mora biti podan ves čas postopka pred Ustavnim sodiščem. Ob vložitvi pobude je imel pobudnik v zvezi s postopkom imenovanja za notarja odprt upravni spor, vendar je Upravno sodišče po vložitvi pobude pobudnikovo tožbo zoper odločbo Ministra za pravosodje zavrnilo. Zavrnjena je bila tudi njegova pritožba na Vrhovno sodišče. Pobudnik je vložil ustavno pritožbo, vendar Ustavno sodišče ustavne pritožbe s sklepom št. Up-2061/06 z dne 7. 12. 2006 ni sprejelo v obravnavo. Glede na navedeno pobudnik v času odločanja o njegovi pobudi ne izkazuje več pravnega interesa. Ustavno sodišče je zato pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj
Opomba:
[1] Prvi odstavek 61. člena ZUS se glasi: "Sodišče sme upravni akt odpraviti in s sodbo odločiti o stvari, če narava stvari to dopušča in če:
1. dajejo podatki postopka za to zanesljivo podlago ali če je na glavni obravnavi samo ugotovilo dejansko stanje;
2. bi odprava izpodbijanega upravnega akta in novi postopek pri pristojnem organu prizadela tožniku težko popravljivo škodo;
3. izda pristojni organ potem, ko je bil upravni akt odpravljen, nov upravni akt, ki je v nasprotju s pravnim mnenjem sodišča ali z njegovimi stališči, ki se tičejo postopka."