U-I-42/06
Natisni
Opravilna št.:
U-I-42/06
Datum odločitve:
20. 3. 2008
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 33/2008 in OdlUS XVII, 14
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:U.I.42.06
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 70/05), 6. čl.
Izrek:
Člen 6 Odloka o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 70/05), kolikor pod zaporedno številko 1229 kategorizira lokalno cesto s številko odseka 220251 Podgorska c., od C. Andreja Bitenca do Šentviške ul., v delu, ki poteka po parc. št. 967 vl. št. 1933, k. o. Šentvid nad Ljubljano, in po parc. št. 1229 vl. št. 1891, k. o. Šentvid nad Ljubljano, je v neskladju z Ustavo.
Mestna občina Ljubljana je dolžna ugotovljeno neskladje odpraviti v šestih mesecih po objavi te odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije tako, da s pobudnikoma sklene pravni posel za pridobitev zemljišč oziroma v istem roku začne postopek razlastitve ali v skladu z zakonom izpelje postopek za ukinitev lokalne ceste.
Evidenčni stavek:
Ker Mestna občina s pobudnikoma ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč niti ni zoper njiju izvedla postopka razlastitve, je Odlok, kolikor na zemljiščih pobudnikov kategorizira lokalno cesto, v neskladju z Zakonom o javnih cestah in z 69. členom Ustave. Ker odlok v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave.
Geslo:
1.5.51.1.15.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Ugotovitev, da je predpis v neskladju - Z Ustavo.
1.5.51.1.16 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Poziv normodajalcu, da predpis uskladi z Ustavo/zakonom.
5.3.36.1 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67) - Razlastitev.
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
1.3.51.4.1 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Presoja skladnosti - Splošnega akta lokalne skupnosti - Z Ustavo.
Pravna podlaga:
Člen 33, 67, Ustava [URS] 
Člen 40.2, 48, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Marija Bitenc in  Anton Bitenc, Ljubljana
Datum vloge:
6. 2. 2006
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
ugotovitev – je v neskladju z Ustavo/zakonom
Dokument:
US28044
Dokument v PDF obliki:
U-I-42-06.pdf
114 KB
Prenesite datoteko
U-I-42/06-6
20. 3. 2008
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na pobudo Marije Bitenc in Antona Bitenca, Ljubljana, ki ju zastopa Miran Moškotevc, odvetnik v Ljubljani, na seji 20. marca 2008
odločilo:
1. Člen 6 Odloka o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 70/05), kolikor pod zaporedno številko 1229 kategorizira lokalno cesto s številko odseka 220251 Podgorska c., od C. Andreja Bitenca do Šentviške ul., v delu, ki poteka po parc. št. 967 vl. št. 1933, k. o. Šentvid nad Ljubljano, in po parc. št. 1229 vl. št. 1891, k. o. Šentvid nad Ljubljano, je v neskladju z Ustavo.
2. Mestna občina Ljubljana je dolžna ugotovljeno neskladje odpraviti v šestih mesecih po objavi te odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije tako, da s pobudnikoma sklene pravni posel za pridobitev zemljišč oziroma v istem roku začne postopek razlastitve ali v skladu z zakonom izpelje postopek za ukinitev lokalne ceste.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnika izpodbijata 6. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest (v nadaljevanju Odlok o kategorizaciji), kolikor pod zaporedno številko 1229 kategorizira lokalno cesto s številko odseka 220251 Podgorska c., od C. Andreja Bitenca do Šentviške ulice. Zatrjujeta, da poteka del ceste po parc. št. 967 vl. št. 1933, k. o. Šentvid nad Ljubljano, in po parc. št. 1229 vl. št. 1891, k. o. Šentvid nad Ljubljano, ki naj bi bili njuna last. Meje med parc. št. 1229, parc. št. 967 in parc. št. 1195/1, k. o. Šentvid nad Ljubljano, ki naj bi bila last Mestne občine Ljubljana (v nadaljevanju Mestna občina), naj bi bile sporne. Med pobudnico Marijo Bitenc kot tožnico in Mestno občino kot toženko naj bi zaradi tega pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani tekel postopek zaradi motenja posesti. Pobudnika navajata, da Mestna občina z njima ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč in zoper njiju ni izvedla postopka razlastitve. Podgorska cesta naj tudi ne bi izpolnjevala kriterijev iz 9. člena Uredbe o merilih za kategorizacijo javnih cest (Uradni list RS, št. 49/97 – v nadaljevanju Uredba). Zato menita, da je 6. člen Odloka o kategorizaciji v izpodbijanem delu v neskladju s 33. in z 69. členom Ustave, s 37. členom Stvarnopravnega zakonika (Uradni list RS, št. 87/02 – SPZ) ter z Uredbo.
2. Mestna občina odgovarja, da poteka Podgorska cesta v neznatni meri po parc. št. 967 vl. št. 1933, k. o. Šentvid nad Ljubljano, in po parc. št. 1229 vl. št. 1891, k. o. Šentvid nad Ljubljano. Meni, da se takšna situacija lahko reši z določitvijo mej javne ceste po 15.a členu Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 29/97 in nasl. – v nadaljevanju ZJC) in po Zakonu o evidentiranju nepremičnin, državne meje in prostorskih enot (Uradni list RS, št. 52/2000 – ZENDMPE). Mestna občina naj ne bi posegla v lastninsko sfero pobudnikov v tolikšni meri, da bi bilo zaradi tega treba odpraviti Odlok o kategorizaciji. Pobudnika naj bi imela pravno varstvo v zadostni meri zagotovljeno v postopku ureditve meje.
B.
3. Iz zemljiškoknjižnih izpiskov izhaja, da je pobudnica Marija Bitenc lastnica zemljišča s parc. št. 967, vl. št. 1933, k. o. Šentvid nad Ljubljano, in da sta pobudnika solastnika zemljišča s parc. št. 1229, vl. št. 1891, k. o. Šentvid nad Ljubljano. Pobudnika zato izkazujeta pravni interes za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka o kategorizaciji, kolikor na njunih zemljiščih kategorizira lokalno cesto. Očitek pobudnikov, da je Odlok o kategorizaciji v neskladju z Uredbo, je pavšalen, zato Ustavno sodišče pobude v tem delu ni moglo preizkusiti. V ostalem delu je pobudo sprejelo in glede na izpolnjene pogoje iz četrtega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – v nadaljevanju ZUstS) nadaljevalo z odločanjem o stvari sami.
4. Odlok o kategorizaciji v 1. členu določa občinske ceste po njihovih kategorijah in namenu uporabe glede na vrsto cestnega prometa, ki ga prevzemajo, ter občinske kolesarske poti. V 6. členu med lokalne ceste v naseljih, razvrščene v podkategorijo mestne ceste ali krajevne ceste, pod zaporedno številko 1229 kategorizira lokalno cesto s številko odseka 220251 Podgorska c., od C. Andreja Bitenca do Šentviške ul., ki poteka deloma po zemljiščih v lasti pobudnikov.
5. Ustava v 69. členu določa, da je razlastitev (odvzem ali omejitev lastninske pravice v javno korist) mogoča le proti nadomestilu v naravi ali proti odškodnini in pod pogoji, ki jih določa zakon. S tem členom Ustava zaradi zagotovitve javne koristi kljub ustavnopravnemu varstvu lastninske pravice, ki jo zagotavlja 33. člen Ustave, omogoča odvzem ali omejitev lastninske pravice na nepremičnini. Ustava v 69. členu zahteva, da zakon uredi pogoje za razlastitev, razlastitev pa se lahko opravi v postopku, v katerem se za konkreten primer ugotovi, ali so izpolnjeni zakonski pogoji za razlastitev, in v katerem so zagotovljeni tudi sodno varstvo ter nadomestilo v naravi ali odškodnina.
6. Pojem in status javnih cest ureja 2. člen ZJC. Javne ceste so prometne površine splošnega pomena za cestni promet, ki jih lahko vsak prosto uporablja na način in pod pogoji, določenimi s predpisi, ki urejajo javne ceste in varnost prometa na njih. V prvem odstavku 3. člena ZJC je določeno, da so državne ceste v lasti Republike Slovenije, občinske pa v lasti občine. V primerih, ko obstoječe javne ceste potekajo po nepremičninah, ki so v lasti drugih oseb, kot določa prvi odstavek 3. člena ZJC, prehodna ureditev iz 19. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 92/05 – v nadaljevanju ZJC-B) predvideva, da se lahko lastninska pravica odvzame ali omeji proti odškodnini ali nadomestilu v naravi v posebnem postopku razlastitve, ki je urejen z navedeno določbo ZJC-B.
7. Ustavno sodišče je v odločbi št. U-I-387/02 z dne 20. 5. 2004 (Uradni list RS, št. 62/04 in OdlUS XIII, 36) tudi presodilo, da občina po ugotovitvi, da je posamezna javna cesta grajena na zemljišču, ki je v zasebni lasti, zgolj zaradi tega ne sme opustiti njene kategorizacije, ker je dolžna spoštovati predpisana merila za kategorizacijo javnih cest. V primeru, da cesta izpolnjuje ta merila, je občina dolžna cesto ustrezno kategorizirati in s pravnim poslom ali po zgoraj navedenem razlastitvenem postopku pridobiti zemljišče, na katerem je cesta zgrajena.
8. V obravnavanem primeru Mestna občina s pobudnikoma ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč. Zoper njiju tudi ni bil izveden postopek razlastitve. Zato je 6. člen Odloka o kategorizaciji v izpodbijanem delu v neskladju z 19. členom ZJC-B in z 69. členom Ustave. Ker 6. člen Odloka o kategorizaciji v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave. Ustavno sodišče je iz navedenih razlogov ugotovilo neskladnost izpodbijane določbe Odloka o kategorizaciji, zato ni ocenilo še drugih očitkov pobudnikov.
9. Gre za primer iz 48. člena ZUstS, zato je Ustavno sodišče izdalo ugotovitveno odločbo. Kadar Ustavno sodišče izda ugotovitveno odločbo, določi organu, ki je izdal protiustaven oziroma nezakonit predpis, rok, v katerem mora ugotovljeno neustavnost oziroma nezakonitost odpraviti (drugi odstavek 48. člena ZUstS). Izpodbijana določba Odloka o kategorizaciji je v neskladju z Ustavo, ker je Mestna občina opustila dolžno ravnanje. Zato je Ustavno sodišče na podlagi drugega odstavka 48. člena v povezavi z drugim odstavkom 40. člena ZUstS naložilo Mestni občini, naj v roku šestih mesecev s pobudnikoma sklene pravni posel za pridobitev zemljišč oziroma v istem roku začne razlastitveni postopek ali pa v primeru ugotovitve, da lokalna cesta ne izpolnjuje pogojev za kategorizacijo, v skladu z ZJC izpelje postopek za njeno ukinitev.
C.
10. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi 48. člena in drugega odstavka 40. člena ZUstS v sestavi: predsednik Jože Tratnik ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, mag. Marta Klampfer, mag. Marija Krisper Kramberger, mag. Miroslav Mozetič, dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Odločbo je sprejelo soglasno.
Jože Tratnik
Predsednik
zanj
dr. Ciril Ribičič
Podpredsednik