Up-890/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-890/05
Datum odločitve:
31. 1. 2007
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2007:Up.890.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 227/2004 z dne 30. 6. 2005
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 227/2004 z dne 30. 6. 2005 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, zatrjevanih v ustavni pritožbi, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).	
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).
5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, 23, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
13. 9. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US27112
Dokument v PDF obliki:
Up-890-05.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
Up-890/05-6
31. 1. 2007
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z. Z., na seji senata 16. januarja 2007 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II Ips 227/2004 z dne 30. 6. 2005 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Pritožnica je vložila tožbo za plačilo odškodnine in izplačilo vplačanih premij z obrestmi. Prvostopenjsko sodišče je tožbeni zahtevek zavrnilo. Pritožnica se je pritožila, pritožbeno sodišče pa je njeno pritožbo zavrnilo. Zoper odločitev pritožbenega sodišča je vložila revizijo v delu, ki se nanaša na pogodbe o namenskem varčevanju in pogodbo o bančnem računu. Revizijsko sodišče je njeno revizijo zavrglo, ker naj bi ne bila dovoljena zaradi premajhne vrednosti izpodbijanih delov pravnomočne sodbe. Menilo je namreč, da je treba pravico do revizije zaradi različne pravne podlage zahtevkov presojati po vrednosti vsakega posameznega zahtevka.
2. Pritožnica Vrhovnemu sodišču očita kršitev pravic iz drugega odstavka 14. člena in 22. člena Ustave, saj naj bi jo s svojo odločitvijo postavilo v neenakopraven položaj pred zakonom in ji onemogočilo enako varstvo pravic. Zatrjuje, da bi sodišče moralo celotni znesek škode, ki jo je vtoževala, šteti za vrednost spornega predmeta in ga upoštevati pri odločitvi o dovoljenosti revizije. Meni, da ji je bila s tem, ko Vrhovno sodišče vsebine revizije ni presojalo, kršena tudi pravica iz 25. člena Ustave.
B.
3. Z vidika  pravice iz 22. člena Ustave, ki je v sodnih postopkih poseben izraz pravice do enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave, je med drugim pomembno, da sodišče strank ne obravnava neenakopravno. Vendar je trditev pritožnice o navedeni kršitvi pavšalna in neizkazana. Zato je zatrjevani očitek neutemeljen. Zgolj dejstvo, da se pritožnica ne strinja z odločitvijo sodišča, pa ne zadošča za sklep o kršitvi navedene določbe.
4. S trditvijo, da je Vrhovno sodišče s tem, ko revizije ni vsebinsko obravnavalo, pritožnici odvzelo njeno pravico do pravnega sredstva, pritožnica smiselno zatrjuje kršitev prvega odstavka 23. člena Ustave. Ta ustavna določba pravice do revizije ne zagotavlja. V primerih, ko je revizija z zakonom predvidena, bi za kršitev pravice do učinkovitega sodnega varstva šlo tedaj, ko bi Vrhovno sodišče zakon, ki dopušča revizijo, razlagalo tako, da bi s tem pritožnici nesorazmerno omejilo pravico do dostopa do (Vrhovnega) sodišča. Zgolj to, da je Vrhovno sodišče za izhodišče pri oceni vrednosti spora vzelo vrednost posameznih zahtevkov, ki sta predmet revizije, za sklep o kršitvi te pravice ne zadošča.
5. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnica, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednica senata dr. Dragica Wedam Lukić ter člana mag. Marija Krisper Kramberger in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu s četrtim odstavkom 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
dr. Dragica Wedam Lukić