Up-707/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-707/05
Datum odločitve:
23. 1. 2007
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2007:Up.707.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodno poravnavo št. N 463/93, sklenjeno 28. 10. 1993 pred Temeljnim sodiščem v Ljubljani, Enoto v Ljubljani, in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1989/2004 z dne 1. 12. 2004
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodno poravnavo št. N 463/93, sklenjeno 28. 10. 1993 pred Temeljnim sodiščem v Ljubljani, Enoto v Ljubljani, in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1989/2004 z dne 1. 12. 2004 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če zoper izpodbijani posamični akt niso izčrpana vsa redna in izredna pravna sredstva.
Ustavno sodišče zavrže prepozno vloženo ustavno pritožbo.
Geslo:
1.4.52.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Rok za vložitev ustavne pritožbe.
1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev.
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
Pravna podlaga:
Člen 55.1.1, 55.1.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
19. 7. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US27047
Dokument v PDF obliki:
Up-707-05.pdf
119 KB
Prenesite datoteko
Up-707/05-11
23. 1. 2007
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji senata 9. januarja 2007 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodno poravnavo št. N 463/93, sklenjeno 28. 10. 1993 pred Temeljnim sodiščem v Ljubljani, Enoto v Ljubljani, in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1989/2004 z dne 1. 12. 2004 se zavrže.
Obrazložitev
1. Pritožnik izpodbija sodno poravnavo, sklenjeno v nepravdnem postopku, s katero je bil dogovorjen potek meje med pritožnikovo in sosednjo parcelo. Navaja, da je bil podlaga za sklenitev te poravnave nepravilen izračun sodnega izvedenca geodetske stroke glede lege mejnika, kar naj bi dokazoval tudi kasnejši izračun Geodetske uprave Republike Slovenije. Ustavnemu sodišču predlaga, naj sklenjeno sodno poravnavo razveljavi. Pritožnik še navaja, da je sodno poravnavo neuspešno izpodbijal tudi s tožbo v pravdnem postopku, kar naj bi dokazovale odločitve Okrajnega in Višjega sodišča v Ljubljani, ki jih prilaga ustavni pritožbi.
2. Pritožnik z ustavno pritožbo izrecno izpodbija le sodno poravnavo. Vendar pa je Ustavno sodišče glede na pritožnikove navedbe, da je sodno poravnavo izpodbijal tudi s tožbo v pravdnem postopku ter glede na to, da je ustavni pritožbi priložil tudi odločitve sodišč prve in druge stopnje, izdane v tem postopku, štelo, da vlaga ustavno pritožbo tudi zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1989/2004 z dne 1. 12. 2004, s katero je bil postopek, na katerega se sklicuje pritožnik, pravnomočno končan.
3. Pritožnik je sodno poravnavo, ki jo izpodbija s to ustavno pritožbo, že izpodbijal z ustavno pritožbo, ki jo je Ustavno sodišče s sklepom št. Up-335/05 z dne 6. 7. 2005 zavrglo, ker pritožnik ni izkazal, da bi pred vložitvijo ustavne pritožbe izčrpal vsa pravna sredstva (tj. skušal doseči razveljavitev sodne poravnave v pravdnem postopku). Po prvem odstavku 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) se namreč ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva. V ponovno vloženi ustavni pritožbi pritožnik sicer navaja, da naj bi razveljavitev sporne sodne poravnave zahteval s tožbo pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, vendar tega z listinami, ki jih prilaga ustavni pritožbi, ne izkaže. Iz ustavni pritožbi priloženih sodb Okrajnega sodišča v Ljubljani št. III P 1714/2004 z dne 14. 7. 2004 in Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1989/2004 z dne 1. 12. 2004 je namreč razvidno, da pritožnik v postopku, na katerega se sklicuje, ni izpodbijal sodne poravnave, pač pa je s tožbo zahteval ugotovitev lastninske pravice na delu zemljišča, glede katerega naj bi bila v škodo pritožnika s sporno sodno poravnavo določena meja s sosednjo parcelo. Ker je v postopku, na katerega se sklicuje pritožnik, sodišče odločalo o vprašanju pritožnikove lastninske pravice na spornem delu zemljišča in ne o morebitni razveljavitvi sodne poravnave, pritožnik ni izkazal, da bi v zvezi z izpodbijano sodno poravnavo izčrpal vsa pravna sredstva.
4. Po prvem odstavku 52. člena se ustavna pritožba vloži v 60 dneh od vročitve posamičnega akta, zoper katerega je mogoča ustavna pritožba. Ustavno pritožbo je pritožnik vložil 19. 7. 2005. Iz podatkov, ki jih je Ustavnemu sodišču posredovalo Okrajno sodišče v Ljubljani, izhaja, da je bila izpodbijana sodba Višjega sodišča v Ljubljani pritožnikovi pooblaščenki, Odvetniški družbi B., vročena 15. 12. 2004. Ustavna pritožba je, kolikor se nanaša na odločitev sodišča druge stopnje, torej očitno prepozna.
5. Glede na navedeno je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zoper izpodbijano sodno poravnavo in zoper izpodbijano sodbo sodišča druge stopnje zavrglo.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve in druge alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu s četrtim odstavkom 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan