U-I-305/06
Natisni
Opravilna št.:
U-I-305/06
Datum odločitve:
13. 3. 2008
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:U.I.305.06
Akt:
Zakon o izvajanju rejniške dejavnosti (Uradni list RS, št. 110/02) (ZIRD), 56. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 56. člena Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti (Uradni list RS, št. 110/02) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne.
Geslo:
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Vida Berglez, Hoče
Datum vloge:
12. 6. 2006
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US28026
Dokument v PDF obliki:
U-I-305-06.pdf
109 KB
Prenesite datoteko
U-I-305/06-6
13. 3. 2008
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Vide Berglez, Hoče, na seji 13. marca 2008
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 56. člena Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti (Uradni list RS, št. 110/02) se zavrne.
Obrazložitev
1. Pobudnica izpodbija 56. člen Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti (v nadaljevanju ZIRD). Nasprotuje ureditvi, po kateri je rejnikom, ki izvajajo rejniško dejavnost kot poklic, zagotovljeno plačilo prispevkov za socialno varnost, drugim rejnikom pa ne. Pobudnica je prepričana, da gre za kršitev 14. člena Ustave. Po njenem mnenju bi moral Zakon tudi drugim rejnikom zagotoviti plačilo prispevkov za socialno varnost v sorazmernem deležu glede na število otrok, za katere skrbijo. Pobudnica opozarja, da Zakon sicer rejnikov in poklicnih rejnikov ne razlikuje po obsegu dela.
2. V skladu s prvim odstavkom 56. člena ZIRD se rejniku, ki izvaja rejniško dejavnost kot poklic, zagotovi plačilo prispevkov za socialno varnost v skladu s posebnimi predpisi, ki urejajo plačevanje prispevkov za socialno varnost. Po drugem odstavku istega člena se prispevki za socialno varnost plačujejo od zneska najnižje pokojninske osnove, povečane za davke in prispevke, po predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju.
3. Pobudnica zatrjuje neskladje izpodbijane zakonske določbe z načelom enakosti (drugi odstavek 14. člena Ustave) zaradi neenakega obravnavanja rejnikov glede plačila prispevkov za socialno varnost. Vsakdo lahko
pod enakimi pogoji izvaja rejniško dejavnost kot edini poklic,[1] lahko pa rejniško dejavnost izvaja poleg opravljanja druge dejavnosti kot edini ali glavni poklic. Rejnik, ki izvaja rejniško dejavnost kot poklic, mora imeti istočasno nameščene tri rejence (prvi odstavek 24. člena ZIRD). Rejnik, ki želi izvajati rejniško dejavnost kot poklic, mora imeti dovoljenje in ne sme biti v delovnem razmerju, biti družbenik zasebne družbe ali zavoda v Republiki Sloveniji, ki je hkrati poslovodna oseba, opravljati druge dejavnosti kot edini ali glavni poklic, na podlagi katere je vključen v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje v skladu s predpisi, ki urejajo pokojninsko in invalidsko zavarovanje (tretji odstavek 18. člena ZIRD). Glede na takšno prepoved je zakonodajalec rejnikom, ki izvajajo rejniško dejavnost kot edini poklic, utemeljeno zagotovil plačilo minimalnih prispevkov za socialno varnost na tej podlagi. Rejniki, ki se ne odločijo za poklicno izvajanje rejniške dejavnosti, imajo možnost opravljanja druge dejavnosti kot edini ali glavni poklic, na podlagi katere so vključeni v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Navedeno kaže, da gre za različne položaje, ki so lahko različno pravno urejeni. Odločitev vsakogar, ki se odloči za izvajanje rejniške dejavnosti, pa je, ali bo to dejavnost izvajal kot edini poklic ali poleg opravljanja druge dejavnosti kot edini ali glavni poklic. Pobudničin očitek o neskladju izpodbijane zakonske določbe z ustavnim načelom enakosti (drugi odstavek 14. člena Ustave) je zato neutemeljen.
4. Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo zavrnilo kot očitno neutemeljeno. Pri tem se ni spuščalo v presojo pobudničinega pravnega interesa.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – ZUstS) v sestavi: predsednik Jože Tratnik ter sodnice in sodniki dr. Janez Čebulj, mag. Marta Klampfer, mag. Marija Krisper Kramberger, mag. Miroslav Mozetič, dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Sklep je sprejelo soglasno.
Jože Tratnik
Predsednik
Opomba:
[1]Pogoji in postopek za izvajanje rejniške dejavnosti kot poklic so določeni v členih 18 do 22 ZIRD.