Up-239/08, Up-261/07
Natisni
Opravilna št.:
Up-239/08, Up-261/07
Datum odločitve:
26. 2. 2008
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:Up.239.08
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1554/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 209/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-1087 z dne 23. 3. 2006
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1555/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 177/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-45 z dne 2. 2. 2006
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1554/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 209/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-1087 z dne 23. 3. 2006 se ne sprejme.
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1555/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 177/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-45 z dne 2. 2. 2006 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, ki bi imela hujše posledice za pritožnika/co, niti ne gre za pomembno ustavnopravno vprašanje, ki bi presegalo pomen konkretne zadeve, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).
5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
5.3.13.3 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Dvostopenjska sodna pristojnost (25).
5.4.3 - Temeljne pravice - Ekonomske, socialne in kulturne pravice - Pravica do dela (49.1).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 22, 23, 25, 49, Ustava [URS] 
Člen 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Danica Ceglar, Portorož
Datum vloge:
21. 1. 2008
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US28041
Dokument v PDF obliki:
Up-239-08, Up-261-08.pdf
113 KB
Prenesite datoteko
Up-239/08
Up-261/08
26. 2. 2008
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavnih pritožb, ki ju je vložila Danica Ceglar, Portorož, na seji 26. februarja 2008
sklenil:
1. Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1554/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 209/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-1087 z dne 23. 3. 2006 se ne sprejme.
2. Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 1555/2006 z dne 18. 10. 2007 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. U 177/2006 z dne 22. 9. 2006 in z odločbo Sodnega sveta Republike Slovenije št. 2/06-45 z dne 2. 2. 2006 se ne sprejme.
O b r a z l o ž i t e v
A.
1. Pritožnica izpodbija sodbi Vrhovnega sodišča, s katerima sta bili zavrnjeni njeni reviziji zoper sodbi Upravnega sodišča o zavrnitvi tožb zoper odločbi Sodnega sveta. S tema je Sodni svet na podlagi šeste alineje prvega odstavka 28. člena Zakona o sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 in nasl. – v nadaljevanju ZS) zavrnil pritožbi pritožnice, s katerima je uveljavljala kršitve v postopku odločanja o letnem razporedu dela sodnikov Okrajnega sodišča v Piranu za obdobje od 24. 8. 2005 do 31. 12. 2005 in za leto 2006.
2. Pritožnica v ustavnih pritožbah navaja, da je bila po več kot 24 letih opravljanja sodniškega dela na civilnem oddelku Okrajnega sodišča v Piranu razporejena na oddelek tega sodišča za prekrške v Portorož. Ker naj se o razporeditvah ne bi imela možnost izjaviti, naj bi ji bili kršeni pravici iz 22. in iz 23. člena Ustave. Zaradi neobrazloženosti letnih razporedov dela naj bi ji bila kršena tudi pravica do učinkovitega pravnega sredstva iz 25. člena Ustave. Izpodbijani razporeditvi naj bi ji onemogočili napredovati, zaradi česar naj bi ji bila kršena pravica iz 49. člena Ustave. S tem, ko so ji bili odvzeti vsi dodeljeni pravdni in nepravdni spisi, naj bi ji bila kršena pravica do zakonitega sodnika iz 14. člena ZS in iz 14. člena Ustave. Ker se oddelek za prekrške nahaja v stavbi Splošne plovbe Piran v Portorožu, v kateri naj ne bi bila zagotovljena varnost sodnikov, naj bi ji bila kršena tudi pravica iz 73.a člena ZS in iz 14. člena Ustave. Navaja tudi, da Upravno sodišče ni opravilo glavne obravnave, čeprav je to zahtevala.
B.
3. V skladu s prvim odstavkom 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče v postopku ustavne pritožbe preizkusi le, ali so bile z izpodbijanimi odločbami kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Zato pritožnica ustavnih pritožb ne more utemeljevati z navedbami, da sta ji bili kršeni pravici iz 14. in iz 73.a člena ZS.
4. V skladu z drugim odstavkom 36. člena ZS sodnik opravlja sodniško funkcijo na sodišču, za katerega je kandidiral, in na sodniškem mestu, za katerega je bil izvoljen oziroma imenovan, če zakon ne določa drugače. Ta zakonska določba sodniku ne zagotavlja opravljanja sodniške funkcije na določenem oddelku sodišča. Kot sta pritožnici pojasnili že Upravno in Vrhovno sodišče, je letni razpored sodnikov na določena pravna področja (oddelke) akt sodne uprave, s katerim se zagotavljajo pogoji za redno izvajanje sodne oblasti. V skladu s takrat veljavno ureditvijo (71. člen ZS) je bilo odločanje o letnem razporedu dela sodnikov v pristojnosti personalnih svetov, ki so določili letni razpored na podlagi predloga predsednika posameznega sodišča. Posamezni sodnik na predlog predsednika sodišča glede na zakonsko ureditev ni mogel vplivati. Pisna privolitev sodnika je bila potrebna le v primeru trajne premestitve sodnika na drugo sodišče ali drug organ ali začasne dodelitve na drugo sodišče ali drug organ (tretji odstavek 4. člena Zakona o sodniški službi, Uradni list RS, št. 19/94 in nasl. – v nadaljevanju ZSS), izjemoma pa se ga je lahko celo v teh primerih premestilo brez njegove privolitve (66. in 67. člen ZSS). Glede na takšno zakonsko ureditev so očitno neutemeljene navedbe pritožnice, da so ji bile z razporeditvijo na določen oddelek, ne da bi se za to pridobilo njeno mnenje oziroma soglasje in ne da bi bila razporeditev obrazložena, kršene pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), pravica do sodnega varstva (23. člen Ustave) in pravica do pravnega sredstva (25. člen Ustave).
5. Pritožnica zatrjuje tudi kršitev 49. člena Ustave (svoboda dela). Ta ustavna določba vsakomur zagotavlja pravico do proste izbire zaposlitve, enako dostopnost vsakega delovnega mesta pod enakimi pogoji in določa prepoved prisilnega dela. Ne zagotavlja pa ta ustavna določba pravice do napredovanja. Zato je očitek o kršitvi pravice iz 49. člena neutemeljen.
6. Z vidika človekovih pravic bi bil lahko relevanten očitek pritožnice, da Upravno sodišče ni opravilo glavne obravnave, čeprav je to zahtevala. To bi lahko predstavljalo kršitev pravice iz 22. člena Ustave. Pritožnici je že Upravno sodišče v obrazložitvi izpodbijane sodbe dovolj jasno in izčrpno pojasnilo, da glavna obravnava ni bila opravljena, ker v tožbi predlagani dokazi glede na stališče tega sodišča na samo odločitev ne bi mogli vplivati niti ne bi pripomogli k drugačni odločitvi sodišča. Glede na navedeno je tudi ta očitek neutemeljen.
7. Pritožnica zatrjuje, da ji je bila s tem, ko so ji bili odvzeti vsi dodeljeni pravdni in nepravdni spisi, kršena pravica do zakonitega sodnika iz 14. člena Ustave. Pravico do zakonitega sodnika zagotavlja drugi odstavek 23. člena Ustave. Vendar pa je ta pravica zagotovljena posameznikom, ki so stranke v postopkih pred sodišči in se ne nanaša na sodnike v zvezi z opravljanjem sodniške funkcije. Zato je očitek neutemeljen.
8. Ker se oddelek za prekrške nahaja v stavbi Splošne plovbe Piran v Portorožu, v kateri naj ne bi bila zagotovljena varnost sodnikov, naj bi bila pritožnici kršena pravica iz 14. člena Ustave. Ta ustavna določba zagotavlja splošno enakost pred zakonom. Pritožnica ni pojasnila, zakaj naj bi ji bila zaradi domnevno pomanjkljivega varovanja kršena ta pravica. Ker je torej očitek pavšalen, ga senat Ustavnega sodišča ni mogel preizkusiti.
9. Glede na navedeno senat Ustavnega sodišča ustavnih pritožb ni sprejel v obravnavo. Pri tem se ni ukvarjal z vprašanjem obstoja procesnih predpostavk.
C.
10. Senat je ta sklep sprejel na podlagi drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07) v sestavi: predsednik senata mag. Miroslav Mozetič ter člana dr. Janez Čebulj in mag. Marta Klampfer. Sklep je sprejel soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Predsednik senata