Up-3055/07
Natisni
Opravilna št.:
Up-3055/07
Datum odločitve:
20. 5. 2008
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 56/2008 in OdlUS XVII, 40
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2008:Up.3055.07
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cpg 14/2007 z dne 21. 6. 2007 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Novi Gorici št. Pg 210/2006 z dne 26. 10. 2006
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cpg 14/2007 z dne 21. 6. 2007 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Novi Gorici št. Pg 210/2006 z dne 26. 10. 2006 se ne sprejme.

Pritožnica sama nosi stroške postopka z ustavno pritožbo.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, ki bi imela hujše posledice za pritožnika/co, niti ne gre za pomembno ustavnopravno vprašanje, ki bi presegalo pomen konkretne zadeve, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
1.4.14.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stroški - Stroški postopka.
Pravna podlaga:
Člen 34.1, 49.1, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Družba UniCredit Banka Slovenija, d. d., Ljubljana
Datum vloge:
26. 9. 2007
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US28122
Dokument v PDF obliki:
Up-3055-07.pdf
83 KB
Prenesite datoteko
Up-3055/07
20. 5. 2008
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe, ki jo je vložila družba UniCredit Banka Slovenija, d. d., Ljubljana, ki jo zastopa Odvetniška družba Gorjan – Devetak, o. p., Nova Gorica, na seji 20. maja 2008
sklenil:
1. Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cpg 14/2007 z dne 21. 6. 2007 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Novi Gorici št. Pg 210/2006 z dne 26. 10. 2006 se ne sprejme.
2. Pritožnica sama nosi stroške postopka z ustavno pritožbo.
Obrazložitev
A.
1. Okrožno sodišče je razveljavilo sklep o izvršbi, izdan na podlagi verodostojne listine, in zavrnilo tožbeni zahtevek pritožnice (v pravdi tožnice) proti zavarovalnici iz naslova pogodbe o zavarovanju kredita. Svojo odločitev je oprlo na stališče, da iz splošnih pogojev zavarovalnice izhaja, da je zavarovalni primer nastal po poteku časa trajanja zavarovanja. Pritožbo, v kateri je pritožnica med drugim uveljavljala ničnost splošnih pogojev, je Višje sodišče zavrnilo. Štelo je, da so pritožbene navedbe o ničnosti pravno neupoštevne zaradi prekluzije.
2. V ustavni pritožbi pritožnica povzema svoje argumente iz pritožbe v rednem sodnem postopku in poudarja, da bi Višje sodišče moralo ugotoviti ničnost spornih določb splošnih pogojev. Navaja, da Višje sodišče ni pazilo na ničnost po uradni dolžnosti, s čimer naj bi bile pritožnici kršene pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave v zvezi z drugim odstavkom 14. člena Ustave, pravica do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave in pravica do pravnega sredstva iz prvega odstavka 25. člena Ustave. Pritožnica predlaga, da naj Ustavno sodišče "s stroški postopka obremeni proračun".
B.
3. V skladu z drugim odstavkom 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – v nadaljevanju ZUstS) senat Ustavnega sodišča sprejme ustavno pritožbo v obravnavo, če gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, ki je imela hujše posledice za pritožnika, ali če gre za pomembno ustavnopravno vprašanje, ki presega pomen konkretne zadeve.
4. Odločitev sodišč (tudi če bi z njo bile kršene človekove pravice – glede tega se Ustavnemu sodišču ni treba opredeljevati) ne more imeti hujših posledic za pritožnico. Vrednost spornega predmeta v obravnavani zadevi je 5916,49 EUR. Pritožnica je banka, glede na prvi odstavek 13. člena Zakona o bančništvu (Uradni list RS, št. 131/06 in nasl. – v nadaljevanju ZBan-1) torej pravna oseba, ki opravlja bančne storitve na podlagi dovoljenja pristojnega nadzornega organa za opravljanje teh storitev. Najnižji znesek osnovnega kapitala banke je 5.000.000 EUR (42. člen ZBan-1), iz drugega odstavka 136. člena ZBan-1 pa izhaja, da kapital banke ne sme biti nikoli nižji od navedenega najnižjega zneska osnovnega kapitala. Vendar pravila ZBan-1 in podzakonskih predpisov, sprejetih na njegovi podlagi, zagotavljajo, da je v praksi njegova dejanska vrednost vedno bistveno višja. Namen pravnih pravil, ki urejajo dejavnost pritožnice, in ki po zahtevnosti in strogosti izrazito izstopajo znotraj slovenskega pravnega reda, je učinkovito zagotavljanje kapitalske ustreznosti, omejevanje izpostavljenosti in zagotavljanje plačilne sposobnosti. Zato, če ne gre za izjemne okoliščine (ki jih pritožnica ni izkazala), zavrnitev denarnega zahtevka v višini 5916,49 EUR za banko ne more imeti hujših posledic.
5. Prav tako od odločitve Ustavnega sodišča v obravnavanem primeru ne bi bilo pričakovati rešitve pomembnega ustavnopravnega vprašanja, ki presega pomen konkretne zadeve. Tovrstnih vprašanj ustavnopravnega pomena v obravnavani zadevi ni.
6. Ustavno sodišče zato ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo (1. točka izreka).
7. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS v postopku pred Ustavnim sodiščem nosi vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Navedena določba se po 49. členu ZUstS uporablja tudi v postopku z ustavno pritožbo. Senat Ustavnega sodišča je odločil, kot izhaja iz 2. točke izreka.
C.
8. Senat je ta sklep sprejel na podlagi drugega odstavka 55.b člena in prvega odstavka 34. člena v zvezi s prvim odstavkom 49. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07) v sestavi: predsednica senata mag. Marija Krisper Kramberger ter člana Jože Tratnik in Jan Zobec. Sklep je sprejel soglasno.
mag. Marija Krisper Kramberger
Predsednica senata