Up-561/05
Natisni
Opravilna št.:
Up-561/05
Datum odločitve:
15. 12. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:Up.561.05
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št.  I Up 396/2004 z dne 16. 3. 2005
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št.  I Up 396/2004 z dne 16. 3. 2005 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, zatrjevanih v ustavni pritožbi, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Ker 8. člen Ustave neposredno ne ureja človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, se nanj za utemeljevanje ustavne pritožbe ni mogoče sklicevati.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.2 - Temeljne pravice - Enakost (14.2).	
5.3.3 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Prepoved mučenja, nečloveškega in ponižujočega ravnanja (18).
5.3.5 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Svoboda posameznika (19, 20).
5.3.1 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do dostojanstva (21).
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.13 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Neodvisnost (23).
5.3.13.14 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Nepristranskost (23).
5.3.13.3 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Dvostopenjska sodna pristojnost (25).
5.3.16 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do odškodnine za škodo, povzročeno s strani države (26).
Pravna podlaga:
Člen 14.2, 18, 19, 21, 22, 23, 25, 26, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Datum vloge:
15. 6. 2005
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US26880
Dokument v PDF obliki:
Up-561-05.pdf
122 KB
Prenesite datoteko
Up-561/05-12
15. 12. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. pri Ž., ki ga zastopa B. B. B. iz Z., na seji senata 5. decembra 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)
sklenilo:
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št.  I Up 396/2004 z dne 16. 3. 2005 se ne sprejme.
Obrazložitev
A.
1. Ministrstvo za notranje zadeve (v nadaljevanju MNZ) je zavrnilo prošnjo pritožnika za sprejem v državljanstvo Republike Slovenije po 13. členu Zakona o državljanstvu Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in nasl. –
v nadaljevanju  ZDRS), ker je Vlada ugotovila, da ne obstaja interes Republike Slovenije  za sprejem pritožnika v državljanstvo Republike Slovenije. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče v upravnem sporu zavrnilo pritožbo pritožnika in potrdilo sodbo Upravnega sodišča, s katero je bila zavrnjena pritožnikova tožba zoper odločbo MNZ.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi navaja, da je "izbrisani državljan RS". Zatrjuje, da je bil stalni prebivalec Republike Slovenije pred osamosvojitvijo in da nova država ni prevzela vseh državljanskih stanj in pridobljenih pravic iz predhodne države SFRJ, pač pa je s tajnim, retroaktivnim izbrisom iz registra stalnega prebivalstva posegla v njegove pridobljene pravice. S tem naj bi kršila 8., 13., 15., 18., 19., 21. in 22. člen Ustave. Zatrjuje,  da je bil 26. 2. 1992 izbrisan na podlagi rasne diskriminacije, tj. zaradi svoje neslovenske narodnosti. V tem smislu naj bi mu MNZ in Vrhovno sodišče kršili pravico do enakosti iz 14. člena Ustave. Pritožbenemu sodišču očita kršitev 23. in 25. člena Ustave, ker naj bi "pokrilo" nezakonita ravnanja izvršilne veje oblasti. Pritožniku in drugim 130.000 izbrisanim Neslovencem naj bi država zagotovila le eno možnost povrnitve državljanstva, z naturalizacijo po 10. in 12. členu ZDRS. Navedeni določbi naj bi načrtno vsebovali pogoje, ki naj bi bili za "izbrisane" nedosegljivi, saj naj bi zaradi izbrisa izgubili zaposlitev, sredstva za preživljanje, pokojnine itd. Zato naj bi pritožnik zaprosil za državljanstvo po 13. členu ZDRS, ki naj ne bi vseboval takšnih ovir. S tem naj bi uveljavljal interes države, da prekine skoraj desetletje in pol trajajoče kršitve njegovih pravic. Zaradi opisanega "administrativnega etničnega čiščenja" naj bi pritožniku nastale hude posledice, saj naj bi bil prisiljen za golo preživetje prodati vse svoje premoženje. Zato v ustavni pritožbi uveljavlja tudi pravico do primerne odškodnine po 26. členu Ustave.
B.
3. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) preizkusi Ustavno sodišče izpodbijano sodbo le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene človekove pravice in temeljne svoboščine. Ker 8. člen Ustave ne ureja kakšne izmed človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, se nanj za utemeljitev ustavne pritožbe ni mogoče sklicevati. Pritožnik očita tudi kršitev 15. člena Ustave, pri čemer ne navaja, v čem naj bi bil ta člen kršen. Ta člen, razen v četrtem odstavku, ne ureja pravic in svoboščin, temveč določa temeljna načela uresničevanja in omejevanja ustavnih pravic. Kršitev ustavnih načel pa ni mogoče uveljavljati z ustavno pritožbo.
4. Predmet obravnavane ustavne pritožbe je odločitev sodišč v zvezi z odločbo MNZ, s katero je bila zavrnjena prošnja pritožnika za sprejem v državljanstvo Republike Slovenije po 13. členu ZDRS, ker je Vlada ugotovila, da ne obstaja interes Republike Slovenije  za sprejem pritožnika v državljanstvo Republike Slovenije. Zato obravnavane ustavne pritožbe oziroma zatrjevanih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin ni mogoče utemeljiti z navedbami, ki se nanašajo na nezakonitost izbrisa iz registra stalnega prebivalstva. Tudi sicer neizkazani očitki o kršitvi 14., 18., 19., 21. in 22. člena Ustave so zato neutemeljeni.
5. Prav tako pritožnik zgolj s pavšalnim očitkom, da naj bi pritožbeno sodišče "pokrilo" nezakonita ravnanja izvršilne veje oblasti, ne more utemeljiti zatrjevane kršitve 23. in 25. člena Ustave. Zgolj dejstvo, da se z odločitvijo pritožbenega sodišča ne strinja, pa samo po sebi za utemeljitev kršitev navedenih pravic ne zadošča.
6. V zvezi z zahtevkom za plačilo odškodnine Ustavno sodišče pritožniku pojasnjuje, da lahko odškodninske zahtevke zaradi morebitne škode, ki bi mu bila povzročena, uveljavlja pred pristojnim sodiščem (26. člen Ustave), šele po izčrpanju pravnih sredstev v tem postopku pa lahko ob pogojih ZUstS vloži tudi ustavno pritožbo.
7. Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
C.
8. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.
Predsednica senata
Milojka Modrijan