U-I-283/06
Natisni
Opravilna št.:
U-I-283/06
Datum odločitve:
20. 12. 2006
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2006:U.I.283.06
Akt:
Stanovanjski zakon (Uradni list RS, št. 18/91-I, 19/91-I – popr., 21/94, 23/96, 1/2000) (SZ), 56. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 56. člena Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 18/91-I, 19/91-I – popr., 21/94, 23/96, 1/2000) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvene potrebe za oceno ustavnosti zakona, ki je prenehal veljati, če ne izkaže, da bi bilo z morebitno ugoditvijo pobudi mogoče odpraviti posledice neustavnosti.
Geslo:
1.4.51.5.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Pred začetkom postopka.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Združenje najemnikov Slovenije, Ljubljana
Datum vloge:
11. 5. 2006
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US26975
Dokument v PDF obliki:
U-I-283-06.pdf
102 KB
Prenesite datoteko
U-I-283/06-5
20. 12. 2006
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Združenja najemnikov Slovenije, Ljubljana, ki ga zastopa predsednica Tanja Šarec, na seji 20. decembra 2006
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 56. člena Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 18/91-I, 19/91-I – popr., 21/94, 23/96, 1/2000) se zavrže.
Obrazložitev
A.
1. Pobudnik izpodbija 56. člen prej veljavnega Stanovanjskega zakona (v nadaljevanju SZ), ker je Vrhovno sodišče sodbo št. II Ips 98/2004 z dne 21. 4. 2005 sprejelo na podlagi stališča, po katerem 56. člen SZ lastnika denacionaliziranega stanovanja po smrti najemnika, prejšnjega imetnika stanovanjske pravice sicer zavezuje k sklenitvi najemne pogodbe s tistimi uporabniki stanovanja, ki so do tega upravičeni, vendar ga ne zavezuje, da z njimi sklene najemno razmerje za neprofitno najemnino. Če zakonodajalec ni uzakonil namena, da se uporabnikom denacionaliziranih stanovanj zagotovi nadaljevanje najemnega razmerja za neprofitno najemnino, pobudnik meni, da je izpodbijana določba SZ v neskladju z načelom zaupanja v pravo, z zahtevo po notranji konsistentnosti predpisov, z zahtevo po enakosti pred zakonom ter z ustavnimi in konvencijskimi pravicami do nedotakljivosti doma, varstva družine in mirnega uživanja premoženja.
2. Svoj pravni interes pobudnik utemeljuje z navajanjem, da je organizacija civilne družbe, katere temeljni namen je varstvo pravic najemnikov stanovanj s tem, da si prizadeva vplivati na odločitve državnih organov v zvezi z reševanjem stanovanjske problematike članov združenja in se angažira pri reševanju širših vprašanj stanovanjske oskrbe in zmanjševanju možnosti za različna stanovanjska tveganja. Številni člani pobudnika naj bi bili udeleženi v še ne zaključenih sodnih postopkih, v katerih bodisi sami vtožujejo sklenitev najemne pogodbe za neprofitno najemnino po smrti prejšnjega imetnika stanovanjske pravice v denacionaliziranem stanovanju bodisi so toženi na izpraznitev stanovanja, ker niso pristali na lastnikove ponudbe za sklenitev najemne pogodbe za tržno najemnino. Ti spori, ki naj bi bili začeti pred uveljavitvijo Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 69/03 – v nadaljevanju SZ-1), pa se po 193. členu SZ-1 nadaljujejo po določbah SZ. V zvezi s pravnim interesom pobudnik pripominja še, da mu je Ustavno sodišče že večkrat priznalo pravni interes za izpodbijanje predpisov, ki so vplivali na pravice uporabnikov stanovanj.
B.
3. Z obravnavano pobudo pobudnik izpodbija določbo 56. člena SZ, ki je prenehala veljati z uveljavitvijo SZ-1, z izjemami, ki jih SZ-1 določa v 196. členu. O ustavnosti zakona, ki je prenehal veljati, Ustavno sodišče lahko odloča samo pod pogoji, določenimi v 47. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS), tj. če niso bile odpravljene posledice neustavnosti. Po izrecni določbi 193. člena SZ-1 se spori, sproženi pred uveljavitvijo tega zakona, nadaljujejo po dosedanjih predpisih. To pomeni, da bi morebitna ugotovitev neustavnosti izpodbijane določbe lahko učinkovala le na postopke, ki so bili začeti pred uveljavitvijo SZ-1 in še niso pravnomočno končani, oziroma v primeru pravnomočno končanega postopka, če je bila zoper pravnomočno odločitev sodišča pravočasno vložena ustavna pritožba.
4. Eden izmed članov pobudnika je vložil ustavno pritožbo zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. II Ips 98/2004, s katero je to sodišče določbi 56. člena SZ dalo pomen, ki ga pobudnik izpodbija tudi z obravnavano pobudo. Vendar je Ustavno sodišče to ustavno pritožbo s sklepom št. Up-673/05 z dne 6. 7. 2006 zavrglo, ker pritožnik ni izkazal pravnega interesa za nadaljevanje postopka z ustavno pritožbo. Drugega konkretnega primera člana Združenja, ki bi se nanašal na sodni ali drug postopek v zvezi s 56. členom SZ, pa pobudnik ne navaja.
5. Pobudnik s splošnim in abstraktnim opisovanjem ravnanj lastnikov stanovanj ter z neizkazano trditvijo, da so številni člani združenja udeleženi v sodnih postopkih, v katerih naj bi šlo za vprašanje upravičenosti do neprofitnega najemnega razmerja po smrti prejšnjega imetnika stanovanjske pravice, ni izkazal, da je izpolnjen pogoj za presojo predpisa, ki je že prenehal veljati, določen s 47. členom ZUstS. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
C.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi 25. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Sklep je sprejelo soglasno.
Predsednik
dr. Janez Čebulj