U-I-272/08
Natisni
Opravilna št.:
U-I-272/08
Datum odločitve:
12. 5. 2009
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2009:U.I.272.08
Akt:
Sklep o razglasitvi cerkve sv. Pavla v Šentpavlu pri Lipoglavu za kulturni spomenik lokalnega pomena (Uradni list RS, št. 64/05), 2. odst. 3. čl. in 2. odst. 4. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 3. člena in drugega odstavka 4. člena Sklepa o razglasitvi cerkve sv. Pavla v Šentpavlu pri Lipoglavu za kulturni spomenik lokalnega pomena (Uradni list RS, št. 64/05) se zavrže.
Evidenčni stavek:
V postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa Ustavno sodišče ni pristojno za presojo akta, ki ni predpis, temveč je posamični akt.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.5.51.1.27.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Nepristojnost za presojo - Posamičnih aktov in dejanj/izvajanja predpisa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Jožica Godec, Dobrunje
Datum vloge:
10. 11. 2008
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US28709
Dokument v PDF obliki:
U-I-272-08.pdf
81 KB
Prenesite datoteko
U-I-272/08-4
12. 5. 2009
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Jožice Godec, Dobrunje, ki jo zastopa Odvetniška družba Dernovšek, o. p., d. n. o, Ljubljana, na seji 12. maja 2009
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 3. člena in drugega odstavka 4. člena Sklepa o razglasitvi cerkve sv. Pavla v Šentpavlu pri Lipoglavu za kulturni spomenik lokalnega pomena (Uradni list RS, št. 64/05) se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnica zatrjuje, da drugi odstavek 3. člena Sklepa o razglasitvi cerkve sv. Pavla v Šentpavlu pri Lipoglavu za kulturni spomenik lokalnega pomena (v nadaljevanju Sklep) posega v njeno lastninsko pravico, ker je vplivno območje določeno ohlapno in nenatančno. Drugi odstavek 4. člena Sklepa naj bi bil v neskladju s 5. členom Zakona o varstvu kulturne dediščine (Uradni list RS, št. 16/08 – v nadaljevanju ZVKD-1). Navaja, da postopek sprejema Sklepa ni bil izveden v skladu z 12. členom ZVKD-1, ker ni bila izvedena javna obravnava. Pobudnica navaja, da ni dobila niti ustrezne odškodnine oziroma nadomestila, ki ju predvideva 63. člena ZVKD-1 za razlastitev, niti nadomestila v skladu z 39. členom ZVKD-1, ki ga dobi lastnik, če se zaradi varstvenega režima poslabšajo pogoji za gospodarsko izkoriščanje nepremičnine. Zato naj bi bili določbi drugega odstavka 3. člena in drugega odstavka 4. člena Sklepa v neskladju s 33. in z 69. členom Ustave.
2. Sklep je akt o razglasitvi spomenika za kulturni spomenik lokalnega pomena, ki je bil izdan na podlagi Zakona o varstvu kulturne dediščine (Uradni list RS, št. 7/99 – v nadaljevanju ZVKD). V prvem odstavku 13. člena ZVKD je bilo določeno, da pristojni organ lokalne skupnosti izda na podlagi akta o razglasitvi spomenika lastniku odločbo. V skladu z drugim odstavkom 13. člena ZVKD so bile v odločbi določeni omejitve in prepovedi ter ukrepi za varstvo spomenika.[1] V 6. členu Sklepa je določeno, da mora Mestna občina Ljubljana v šestih mesecih po uveljavitvi tega sklepa izdati lastnikom spomenika ali njegovih sestavnih delov odločbo o varstvu spomenika v skladu z zakonom. ZVKD je prenehal veljati z uveljavitvijo ZVKD-1. V prvem odstavku 133. člena ZVKD-1 je določeno, da akti o razglasitvi kulturnih spomenikov, ki so bili izdani na podlagi ZVKD, ostanejo v veljavi in se po potrebi uskladijo z določbami tega zakona. V 147. členu ZVKD-1 je določeno, da z dnem uveljavitve tega zakona prenehajo veljati določbe aktov o razglasitvi kulturnih spomenikov, sprejetih na podlagi ZVKD, ki v zvezi s 13. členom tega zakona predpisujejo izdajanje odločb o varstvu spomenikov. Iz navedenega izhaja, da je 6. člen Sklepa prenehal veljati. Ker ZVKD-1 ne omogoča več izdaje konkretne odločbe, s katero bi bile lastniku določene pravice in obveznosti, je Sklep je po svoji naravi posamični akt. Z njim se ugotavlja, da so v konkretnem primeru izpolnjeni pogoji za razglasitev konkretnega spomenika za spomenik lokalnega pomena, ki jih na splošen način predpisuje ZVKD-1. Z drugimi besedami – gre za akt, s katerim se na ugotovljeno dejansko stanje uporabi splošna norma. To pa je značilno za posamične akte.
3. Ustavno sodišče na podlagi tretje alineje prvega odstavka 160. člena Ustave odloča o skladnosti podzakonskih predpisov z Ustavo in zakonom. Ustavnosti in zakonitosti posamičnih aktov pa ni mogoče izpodbijati s pobudo pred Ustavnim sodiščem. Zakonitost aktov organov, izdanih v obliki predpisa, če urejajo posamična razmerja, se presoja v upravnem sporu (četrti odstavek 5. člena Zakona o upravnem sporu, Uradni list RS, št. 105/06 – v nadaljevanju ZUS-1). Ker je Sklep posamični akt, je bilo treba pobudo zavreči. Pobudnica lahko Sklep izpodbija s tožbo pri Upravnem sodišču v roku trideset dni od vročitve tega sklepa (četrti odstavek 23. člena ZUS-1).
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – ur. p. b. – ZUstS) v sestavi: predsednik Jože Tratnik ter sodnici in sodniki dr. Mitja Deisinger, mag. Marta Klampfer, mag. Miroslav Mozetič, Jasna Pogačar, dr. Ciril Ribičič in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
Jože Tratnik
Predsednik
Opomba:
[1]Ustavno sodišče je v sklepu št. U-I-264/05, U-I-181/07 in Up-2126/07 z dne 13. 12. 2007 (Uradni list RS, št. 122/07 in OdlUS XVI, 88) navedlo, da so določbe akta o razglasitvi spomenika splošne določbe, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti pravnih subjektov, odločba, izdana na njihovi podlagi, pa je njihova konkretizacija v posamičnih primerih. Zato je štelo, da je izpodbijani akt o razglasitvi spomenika predpis, ki ga je mogoče izpodbijati pred Ustavnim sodiščem.