U-I-136/14
Natisni
Opravilna št.:
U-I-136/14
Datum odločitve:
11. 6. 2014
Objavljeno:
OdlUS XX, 26
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2014:U.I.136.14
Akt:
Odlok o razpustitvi Državnega zbora Republike Slovenije in o razpisu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 39/14)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razpustitvi Državnega zbora Republike Slovenije in o razpisu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 39/14) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne.
Geslo:
4.5.3.1 - Ustanove - Zakonodajni organi - Sestava - Volitve članov.
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Dr. Spomenka Hribar in drugi, Ig
Datum vloge:
5. 6. 2014
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US30426
Dokument v PDF obliki:
U-I-136-14.pdf
154 KB
Prenesite datoteko
U-I-136/14-8
11. 6. 2014
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude dr. Spomenke Hribar, Ig, in drugih, ki jih zastopa Odvetniška družba Ferfolja, Ljubič, Bauk, o. p., d. o. o., Ljubljana, na seji 11. junija 2014
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Odloka o razpustitvi Državnega zbora Republike Slovenije in o razpisu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 39/14) se zavrne.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudniki izpodbijajo Odlok o razpustitvi Državnega zbora Republike Slovenije in o razpisu predčasnih volitev v Državni zbor Republike Slovenije, s katerim je Predsednik Republike Slovenije z 2. 6. 2014 razpustil Državni zbor in za 13. 7. 2014 razpisal predčasne volitve. Pobudniki zatrjujejo neskladje Odloka s 1., 3., 43. in 44. členom Ustave. Navajajo, da bo zaradi izvedbe volitev 13. 7. 2014 in zaradi teka bistvenega dela volilne kampanje v času poletnih šolskih počitnic in dopustov volilna pravica iz 43. člena Ustave kršena vsem tistim volivcem, ki bodo v tem času na dopustu in jim bo oddaja volilnega glasu dejansko onemogočena ali bistveno otežena. Prav tako naj bi bila kršena pravica biti voljen (pasivna volilna pravica) kandidatom novih in zunajparlamentarnih političnih strank, saj jim bo zaradi poteka najpomembnejšega dela volilne kampanje (zadnji trije tedni kampanje) v času poletnih počitnic in dopustov onemogočena oziroma bistveno otežena možnost predstavitve sebe in svojega političnega programa ter s tem tudi bistveno zmanjšana možnost uspeha na volitvah v primerjavi s kandidati parlamentarnih strank. Posledično naj bi bila kršena tudi pravica prav vseh volivcev do informirane odločitve o tem, koga voliti, ki je sestavni del aktivne volilne pravice. Pobudniki menijo, da bi moral Predsednik Republike Slovenije omogočiti čim večjemu številu volilnih upravičencev udeležbo na volitvah in s tem pošten volilni postopek, kar je temelj za zagotovitev verodostojnosti in legitimnosti volilnega izida in s tem tudi legitimnosti izvoljenih predstavnikov ljudstva. V mesecu juliju pa tisoče volilnih upravičencev preživlja dopust v tujini. Pobudniki opozarjajo na odločbe Ustavnega sodišča U-l-279/96 z dne 10. 9. 1996 (Uradni list RS, št. 51/96, in OdlUS V, 126), št. U-l-304/96 z dne 7. 11. 1996 (Uradni list RS, št. 68/96, in OdlUS V, 147) ter št. U-I-76/14 z dne 17. 4. 2014 (Uradni list RS, št. 28/14), v katerih naj bi se Ustavno sodišče izreklo o tem, da volitve, volilna kampanja in druga volilna opravila ne sodijo v počitniški čas. Po mnenju pobudnikov pri tem ne gre samo za datum glasovanja na volitvah, pač pa tudi za volilno kampanjo, ki bo v počitniškem času zagotovo bolj kot ne spregledana, s čimer bodo bistveno bolj prikrajšane neparlamentarne in nove politične stranke.
2. Odločitev Predsednika Republike Slovenije o datumu razpusta Državnega zbora in datumu predčasnih volitev, ki striktno upošteva roke iz 111. in 117. člena Ustave, naj bi pomenila poseg v volilno pravico državljanov. Ta naj ne bi bil utemeljen z dejansko nujo po čimprejšnjem oblikovanju novega Državnega zbora ter imenovanju novega predsednika vlade in ministrske ekipe, ker naj bi bilo pomembneje doseči čim višjo stopnjo legitimnosti volitev. Ta pa naj bi bila odvisna predvsem od volilne udeležbe. Na tak način naj bi se tudi zunajparlamentarnim strankam onemogočala enakopravna udeležba na volitvah.
3. Predsednik Republike Slovenije v odgovoru navaja, da je bil dolžan upoštevati roke za razpis predčasnih volitev, ki so določeni z Ustavo, Zakonom o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo – ZVDZ) in Poslovnikom Državnega zbora (Uradni list RS, št. 92/07 – uradno prečiščeno besedilo, 105/10 in 80/13 – PoDZ-1), ker bi sicer ravnal samovoljno. Upoštevaje te roke pa predčasnih volitev v nobenem primeru ni mogoče razpisati izven meseca julija in avgusta. Poudarja, da bi z nespoštovanjem roka iz tretjega odstavka 81. člena Ustave kršil Ustavo.
B.
4. Izpodbijani odlok določa, da se razpusti Državni zbor z 2. 6. 2014 in da se predčasne volitve izvedejo v nedeljo, 13. 7. 2014. Izpodbijani odlok določa, da se z 2. 6. 2014 razpusti Državni zbor, da se razpisujejo predčasne volitve poslancev v Državni zbor, ki bodo v nedeljo, 13. 7. 2014. Kot dan razpisa volitev, s katerim začnejo teči roki za volilna opravila, Odlok določa 2. 6. 2014. V delu, v katerem se ureja razpis volitev, je izpodbijani odlok v skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo predpis.
5. Pobudniki menijo, da izpodbijani odlok z določitvijo volilnega dne v času letnih dopustov in šolskih počitnic posega v aktivno in pasivno volilno pravico iz drugega odstavka 43. člena Ustave in da bi zato Predsednik Republike Slovenije lahko razpisal volitve septembra oziroma v začetku oktobra.
6. V kakšnem primeru pride do razpusta Državnega zbora, urejata četrti in peti odstavek 111. člena Ustave. Ti dve določbi zavezujeta predsednika republike, da v primeru nezmožnosti izvolitve predsednika Vlade razpusti Državni zbor in razpiše nove volitve. V kakšnem času mora razpisati volitve, pa ne ureja 111. člen Ustave, ampak tretji odstavek 81. člena Ustave. Ta določba med drugim določa: "Če se državni zbor razpusti, se izvoli nov najkasneje dva meseca po razpustu prejšnjega."
7. Navedeno pomeni, da je že ustavodajalec sam določil rok, ki je za predsednika republike zavezujoč. Izrecno besedilo ustavne določbe "najkasneje dva meseca" ne dopušča razlagalnih možnosti, ki bi omogočala drugačno razlago, saj gre za pravno pravilo, ki je jasno in nedvoumno. Ni ga mogoče razlagati drugače, kot da se volilni dan v primeru razpusta Državnega zbora lahko določi samo znotraj dvomesečnega roka.
8. Ustavnemu sodišču se zato ni bilo treba opredeljevati do tega, ali določitev volilnega dne na drugo julijsko nedeljo pomeni le način uresničevanja volilne pravice iz drugega odstavka 43. člena Ustave ali gre že poseg vanjo. Tudi če bi šlo za poseg, je glede na tretji odstavek 15. člena Ustave tak poseg dopusten v primerih, ki jih določa Ustava. Tretji odstavek 81. člena Ustave, ki izrecno in določno zahteva izvedbo volitev v primeru razpustitve Državnega zbora najkasneje v dveh mesecih po razpustu, ne pušča prostora za drugačno razlago Ustave. Če bi Predsednik Republike Slovenije razpisal volitve za jesenski čas, bi prekršil navedeno določbo Ustave. Prav tako se ni bilo treba ukvarjati s tem, ali je Predsednik Republike Slovenije v okviru ustavno določenega dvomesečnega roka izbral najustreznejši rok, ker se očitki pobudnikov ne nanašajo na izbiro datuma volilnega dne znotraj dvomesečnega roka po razpustitvi Državnega zbora.
9. Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo kot neutemeljeno zavrnilo.
C.
10. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS in petega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Predsednik