U-I-143/11
Natisni
Opravilna št.:
U-I-143/11
Datum odločitve:
31. 1. 2013
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2013:U.I.143.11
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Občini Slovenska Bistrica (Uradni list RS, št. 8/99), 5. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 5. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Slovenska Bistrica (Uradni list RS, št. 8/99), kolikor kategorizira javno pot št. 944211 "Sp. Prebukovje–Ritoznoj", v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 862/8 in 862/7, obe k. o. Prebukovje, se zavrže.

Pobudnika sama nosita svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega podzakonskega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Roki za začetek postopka.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Andreja Pavlič in Rudolf Pavlič, oba Šmartno na Pohorju
Datum vloge:
14. 7. 2011
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US29996
Dokument v PDF obliki:
U-I-143-11.pdf
146 KB
Prenesite datoteko
U-I-143/11-6
31. 1. 2013
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Andreje Pavlič in Rudolfa Pavliča, oba Šmartno na Pohorju, ki ju zastopa Sašo Petek, odvetnik v Mariboru, na seji 31. januarja 2013
sklenilo:
1.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 5. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Slovenska Bistrica (Uradni list RS, št. 8/99), kolikor kategorizira javno pot št. 944211 "Sp. Prebukovje–Ritoznoj", v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 862/8 in 862/7, obe k. o. Prebukovje, se zavrže.
2. Pobudnika sama nosita svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnika izpodbijata 5. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Slovenska Bistrica (v nadaljevanju Odlok o kategorizaciji), kolikor kategorizira javno pot Sp. Prebukovje–Ritoznoj, v delu, ki poteka po njunih zemljiščih. Odlok o kategorizaciji naj bi bil v izpodbijanem delu v neskladju z 22., 23., 25., 26., 33. in 69. členom Ustave ter z Zakonom o javnih cestah (Uradni list RS, št. 33/06 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 42/09 in 109/09 – ZJC), Stvarnopravnim zakonikom (Uradni list RS, št. 87/02 – SPZ) in Zakonom o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 110/02 in 8/03 – popr. – ZUreP-1). Pobudnika navajata, da Občina Slovenska Bistrica (v nadaljevanju Občina) z njima ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč, po katerih poteka sporna javna pot, niti jima ni zemljišč odvzela v razlastitvenem postopku. Za sporno pot naj bi izvedela šele z izdajo odločbe Občinske inšpekcije št. 061-36/2010 z dne 18. 11. 2010.
2. Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Če je izpodbijani predpis veljal že pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 51/07 – v nadaljevanju ZUstS-A), začne teči enoletni rok za vložitev pobude šele z dnem uveljavitve ZUstS-A, tj. 15. 7. 2007 (tako Ustavno sodišče v odločbi št. U-I-113/08 z dne 2. 4. 2009, Uradni list RS, št. 30/09, in OdlUS XVIII, 16).
3. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok), oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih pa bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče to njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru povsem na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
4. Pobudnika, ki se sklicujeta na subjektivni rok, bi zato morala dokazati, da sta za
nastanek škodljivih posledic, ki jih zatrjujeta, lahko izvedela šele določen čas po uveljavitvi predpisa, in utemeljiti, zakaj ta čas ne more segati izven časovnega okvira enega leta pred vložitvijo pobude. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnika z navedbami v pobudi nista zadostila zahtevam, ki izhajajo iz prejšnje točke obrazložitve. Pot "Sp. Prebukovje–Ritoznoj" je kategorizirana kot javna pot od 18. 2. 1999. Iz prilog k pobudi izhaja, da je v postopku ureditve meje, parcelacije in spremembe rabe Geodetska uprava Maribor izdala odločbo št. 02112-159/2008 z dne 11. 6. 2008, s katero je bila določena meja parc. št. 862/8 in 862/7, obe k. o. Prebukovje. To pomeni, da sta bila pobudnika najkasneje v postopku ureditve meje svojih parcel seznanjena, da po njunih parcelah poteka sporna pot. To v odgovoru na pobudo zatrjuje tudi Občina. Zato zgolj s trditvijo, da sta šele z izdajo odločbe izvedela za
nastanek škodljivih posledic, ki naj bi jima nastajale na podlagi izpodbijane določbe Odloka o kategorizaciji, pobudnika izpolnjenosti procesne predpostavke pravočasne vložitve pobude ne moreta utemeljiti. Glede na navedeno pobudnika, ki sta pobudo vložila 13. 7. 2011, nista dokazala, da je pobuda pravočasna. Zato jo je Ustavno sodišče zavrglo (1. točka izreka).
5. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka tega sklepa.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednik dr. Ernest Petrič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, mag. Miroslav Mozetič, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Ernest Petrič
Predsednik