U-I-303/09, Up-1473/09
Natisni
Opravilna št.:
U-I-303/09, Up-1473/09
Datum odločitve:
23. 6. 2011
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2011:U.I.303.09
Akt:
Zakon o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I, 31/93, 65/98 in 66/2000) (ZDen)

Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 278/2007 z dne 30. 9. 2009 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 2005/2005 z dne 21. 12. 2006, odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-380/95-MK z dne 13. 6. 2005 in delno odločbo Upravne enote Grosuplje št. 321-76/92-101 z dne 31. 12. 2004
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I, 31/93, 65/98 in 66/2000) se zavrne.

Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 278/2007 z dne 30. 9. 2009 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 2005/2005 z dne 21. 12. 2006, odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-380/95-MK z dne 13. 6. 2005 in delno odločbo Upravne enote Grosuplje št. 321-76/92-101 z dne 31. 12. 2004 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne. Če očitno ne gre za kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, ki bi imela hujše posledice za pritožnika, niti ne gre za pomembno ustavnopravno vprašanje, ki bi presegalo pomen konkretne zadeve, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ne sprejme v obravnavo.
Geslo:
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.2 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Dostop do sodišč.
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
3.10 - Splošna načela - Pravna varnost.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Jakob Perovšek ml., Šmarje – Sap
Datum vloge:
28. 12. 2009
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US29508
Dokument v PDF obliki:
U-I-303-09, Up-1473-09.pdf
166 KB
Prenesite datoteko
U-I-303/09-9
Up-1473/09-14
23. 6. 2011
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus ustavne pritožbe in pobude Jakoba Perovška ml., Šmarje – Sap, ki ga zastopa Odvetniška družba Čeferin, o. p., d. o. o., Grosuplje, na seji 23. junija 2011
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I, 31/93, 65/98 in 66/2000) se zavrne.
2. Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 278/2007 z dne 30. 9. 2009
v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 2005/2005 z dne 21. 12. 2006, odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano št. 464-06-380/95-MK z dne 13. 6. 2005 in delno odločbo Upravne enote Grosuplje št. 321-76/92-101 z dne 31. 12. 2004
se ne sprejme.
Obrazložitev
1. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče zavrnilo pritožnikovo revizijo zoper sodbo Upravnega sodišča o zavrnitvi pritožnikove tožbe zoper odločitev upravnega organa prve stopnje, da se nepremičnina, parc. št. 271/2, k. o. Šmarje, vrne v last in posest Župniji Šmarje – Sap ter da se bo pritožnikovemu pravnemu predniku oblika odškodnine za isto nepremičnino določila z dopolnilno odločbo. Vrhovno sodišče je pritrdilo stališču upravnih organov in sodišča prve stopnje, da ima v primeru, ko dva ali več upravičencev zahteva denacionalizacijo istega premoženja v naravi, močnejšo pravico do vrnitve premoženja v naravi tisti upravičenec, v čigar lastninsko pravico je bilo s podržavljenjem bolj grobo poseženo. Po mnenju revizijskega sodišča so bili za presojo izbrani pravilni kriteriji.[1] Ob ugotovitvi, da na podlagi posameznih kriterijev močnejše pravice do vrnitve v naravi ni mogoče priznati nobenemu od upravičencev, je Vrhovno sodišče upoštevajoč dejstvo, da je bila nepremičnina Župniji Šmarje – Sap podržavljena leta 1946, pritožnikovemu pravnemu predniku pa kasneje (tj. leta 1962), ter dejstvo, da je bila pritožnikovemu pravnemu predniku ob podržavljenju dana denarna odškodnina, medtem, ko je bila nepremičnina Župniji Šmarje – Sap podržavljena neodplačno, pritrdilo presoji, da je podržavljenje bolj grobo poseglo v lastninsko pravico Župnije Šmarje – Sap, ki ima zato močnejšo pravico do vrnitve nepremičnine v naravi.
2. Pritožnik oziroma pobudnik zatrjuje kršitev 22., 23., 25. in 33. člena Ustave. Navaja, da Zakon o denacionalizaciji (v nadaljevanju ZDen) ne ureja primera vračanja istega premoženja, ki je bilo podržavljeno dvema ali več upravičencem. Ker naj bi to pravno praznino zapolnil upravni organ prve stopnje, čeprav naj bi bilo zapolnjevanje pravnih praznin le v pristojnosti sodišč, naj bi bila pritožniku kršena pravica do sodnega varstva iz 23. člena Ustave. Izpodbijane odločitve naj bi bile arbitrarne, ker naj ne bi vsebovale razumne pravne utemeljitve o tem, zakaj so bili za presojo v konkretni zadevi odločilni prav izbrani kriteriji. Sodiščema očita, da nista odgovorili na vse njegove pravno pomembne očitke ter da sta pri presoji brez razumnih pravnih argumentov kot odločilne upoštevali različne kriterije, sodišču prve stopnje pa tudi, da kljub zahtevi ni opravilo glavne obravnave. Stališču, po katerem se pri presoji upošteva tudi ob podržavljenju dana odškodnina, pritožnik očita, da je v izrecnem nasprotju s prvim odstavkom 72. člena ZDen ter zato arbitrarno. Ker naj bi pritožnikov pravni prednik izpolnjeval vse zakonske pogoje za vrnitev predmetne nepremičnine v naravi, naj bi bil z izpodbijano odločitvijo, po kateri se nepremičnina v naravi vrne Župniji Šmarje – Sap, kršen 33. člen Ustave.
3. Pritožnik hkrati z ustavno pritožbo vlaga tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti ZDen. Zatrjuje, da je ZDen v neskladju z 2. členom Ustave, ker ne ureja denacionalizacije istega premoženja, ki je bilo podržavljeno različnim upravičencem. Navaja, da izpodbijana pravna praznina omogoča arbitrarno odločanje upravnih organov in sodišč, zato, sklicujoč se na razloge, ki jih navaja v ustavni pritožbi, zatrjuje neskladje z 22. členom in prvim odstavkom 23. člena Ustave. Očitek o neskladju z drugim odstavkom 14. člena in 33. členom Ustave utemeljuje z navedbo, da ZDen v primerih, kot je njegov, onemogoča posameznim denacionalizacijskim upravičencem uveljaviti zakonsko pravico do vrnitve premoženja v naravi. Ker naj za odločanje v konkretnem postopku ne bi dajal ustrezne pravne podlage, naj bi bil ZDen v neskladju tudi z drugim odstavkom 120. člena in drugim stavkom 125. člena Ustave, v neskladju s 3. in 87. členom Ustave pa naj bi bil zato, ker naj bi organom odločanja omogočal, da sami "ustvarjajo" pravno podlago za odločanje.
4. Pobudnik pri utemeljevanju trditve o protiustavnosti izpodbijanega zakona izhaja iz predpostavke, da že sam obstoj pravne praznine v zakonu utemeljuje vsa zatrjevana neskladja z Ustavo. Ta predpostavka je očitno napačna. Pravna praznina sama po sebi namreč ni v neskladju z Ustavo, protiustavna je le, če se je z ustaljenimi metodami pravne razlage ne da zapolniti. Za zapolnitev pravnih praznin pa so v pravni državi pristojna sodišča. Le v primeru, ko bi bilo zakonodajalcu mogoče očitati, da posamezne človekove pravice zaradi odsotnosti zakonske ureditve sploh (niti na podlagi razlage sodišča) ne bi bilo mogoče uresničevati, bi bil podan primer t. i. protiustavne pravne praznine. Ker v pobudnikovem primeru ne gre za tak položaj, je Ustavno sodišče pobudo kot očitno neutemeljeno zavrnilo (1. točka izreka).
5. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker zatrjevane kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin niso podane (2. točka izreka).
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena in drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS) v sestavi: predsednik dr. Ernest Petrič ter sodnice in sodnika dr. Mitja Deisinger, dr. Etelka Korpič – Horvat, mag. Miroslav Mozetič, Jasna Pogačar in mag. Jadranka Sovdat. Sodnik Jože Tratnik je bil pri odločanju o zadevi izločen. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Ernest Petrič
Predsednik
Opomba:
[1]
Organi odločanja so pri presoji v obravnavni zadevi upoštevali naslednje kriterije: način podržavljenja in stanje nepremičnine v času podržavljenja, vrstni red podržavljenja, stanje nepremičnine v času denacionalizacije, prostorsko celovitost in funkcionalnost zemljišč ter dejstvo, kaj pomeni nepremičnina (v času denacionalizacije) upravičencu oziroma njegovim pravnim naslednikom.