U-I-152/11
Natisni
Opravilna št.:
U-I-152/11
Datum odločitve:
24. 5. 2012
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2012:U.I.152.11
Akt:
Zakon o delavcih v državnih organih (Uradni list RS, št. 15/90, 5/91, 18/91, 22/91, 2/91-I, 4/93, 70/97 in 38/99) (ZDDO),  38. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 38. člena Zakona o delavcih v državnih organih (Uradni list RS, št. 15/90, 5/91, 18/91, 22/91, 2/91-I, 4/93, 70/97 in 38/99) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Politične stranke, društva, zbornice in združenja, kamor sodijo tudi sindikati kot združenja delavcev, imajo pravni interes le za izpodbijanje predpisov, ki neposredno posegajo v njihove pravice, pravne interese ali pravni položaj. Za pobude, ki jih ti subjekti vlagajo v imenu in zaradi interesov svojih članov, njihov pravni interes ni izkazan.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.9.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stranke - Interes.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Sindikat delavcev v pravosodju, Ljubljana
Datum vloge:
21. 7. 2011
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US29762
Dokument v PDF obliki:
U-I-152-11.pdf
141 KB
Prenesite datoteko
U-I-152/11-8
24. 5. 2012
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Sindikata delavcev v pravosodju, Ljubljana, ki ga zastopa predsednik Tomaž Virnik, na seji 24. maja 2012
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 38. člena Zakona o delavcih v državnih organih (Uradni list RS, št. 15/90, 5/91, 18/91, 22/91, 2/91-I, 4/93, 70/97 in 38/99) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija 38. člen Zakona o delavcih v državnih organih (ZDDO), ker določa povečanje letnega dopusta delavcem v državnih organih zaradi skrbi za otroke le do 10. leta otrokove starosti. Za ostale zaposlene namreč velja ureditev iz tretjega odstavka 159. člena Zakona o delovnih razmerjih (Uradni list RS, št. 42/02 in 103/07 – ZDR), ki določa pravico do enega dodatnega dneva letnega dopusta za vsakega otroka, ki še ni dopolnil 15 let starosti. Zatrjuje, da je izpodbijana ureditev v neskladju z drugim odstavkom 14. člena Ustave. Pravni interes utemeljuje s tem, da so neposredno kršene pravice vseh delavcev, zaposlenih v javni upravi in pravosodju, ter s tem, da predpis neposredno posega v delovnopravni in s tem povezani socialni položaj njegovih članov. Navaja, da so njegovi člani javni uslužbenci, zaposleni v pravosodju, za katere neposredno velja izpodbijana ureditev.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno. V takšnih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu Ustavnega sodišča št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).
4. Po ustaljeni ustavnosodni presoji imajo politične stranke, društva, zbornice in združenja, kamor sodijo tudi sindikati kot združenja delavcev, pravni interes le za izpodbijanje predpisov, ki neposredno posegajo v njihove pravice, pravne interese ali pravni položaj. Da bi izpodbijana določba neposredno posegala v pravice ali pravni položaj sindikata, pobudnik niti ne zatrjuje.
5. Za pobude, ki jih ti subjekti vlagajo v imenu svojih članov in zaradi njihovih interesov ali ker menijo, da uveljavljajo splošni interes, njihov pravni interes prav tako ni izkazan. Ustavno sodišče je sicer izjemoma priznalo pravni interes za vložitev pobude tistim združenjem, ki so bila ustanovljena z namenom zagotavljanja pravic in interesov tiste skupine oseb, ki se vanj povezujejo, izpodbijani predpis pa naj bi jim te pravice kratil (tako npr. v odločbi št. U-I-18/98 z dne 19. 4. 2001, Uradni list RS, št. 37/01, in OdlUS X, 76), in ekološkim društvom, ki so bila na podlagi zakona, ki ureja varstvo okolja, subjekti varstva okolja (sklep št. U-I-30/95 z dne 21. 12. 1995, Uradni list RS, št. 3/96, in OdlUS IV, 126). Po sprejetju stališča iz sklepa št. U-I-275/07, da je treba v primeru, ko predpis ne učinkuje neposredno, izčrpati vsa pravna sredstva in šele po njihovem izčrpanju hkrati z ustavno pritožbo vložiti tudi pobudo, takšno stališče ni več mogoče v primerih, ko predpis ne učinkuje neposredno. Politične stranke, društva, zbornice in združenja, kamor sodijo tudi združenja delavcev, ne morejo v konkretnem sporu svojih članov nastopati kot stranka ali stranski udeleženec, saj ne varujejo svojih pravic in pravnih interesov. Posledično in iz enakega razloga tudi ne morejo vložiti ustavne pritožbe ter hkrati z njo tudi ne pobude (tako v sklepih št. U-I-158/07 z dne 4. 12. 2008, št. U-I-204/07 z dne 28. 1. 2009, št. U-I-306/08 z dne 5. 2. 2009 in št. U-I-273/08 z dne 23. 9. 2009). Pobudo in ustavno pritožbo lahko vložijo le javni uslužbenci, ki jim je bil dopust odmerjen na podlagi izpodbijane določbe. Pobudnik zato pravnega interesa ne izkazuje niti, kolikor pobudo vlaga v imenu svojih članov.
6. Ker pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za oceno ustavnosti izpodbijanih določb, je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS v sestavi: podpredsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodnika dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo s sedmimi glasovi proti enemu. Proti je glasovala sodnica Korpič – Horvat.
mag. Miroslav Mozetič
Podpredsednik