U-I-207/11
Natisni
Opravilna št.:
U-I-207/11
Datum odločitve:
24. 1. 2013
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2013:U.I.207.11
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Litija (Uradni list RS, št. 75/08 in 107/11)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Litija (Uradni list RS, št. 75/08 in 107/11), kolikor pod zaporedno št. 187 kategorizira javno pot z oznako JP 710060 "Zg. Kresni Vrh-Sp. Kres. V", v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 271/7 in 271/8, obe k. o. Kresniški vrh, se zavrže.

Pobudnik sam nosi stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega podzakonskega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
1.4.14.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stroški - Stroški postopka.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Jože Jančar, Kresnice
Datum vloge:
3. 10. 2011
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US29989
Dokument v PDF obliki:
U-I-207-11.pdf
146 KB
Prenesite datoteko
U-I-207/11-7
24. 1. 2013
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Jožeta Jančarja, Kresnice, ki ga zastopa Ljubomira Paulič, odvetnica v Ljubljani, na seji 24. januarja 2013
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Litija (Uradni list RS, št. 75/08 in 107/11), kolikor pod zaporedno št. 187 kategorizira javno pot z oznako JP 710060 "Zg. Kresni Vrh-Sp. Kres. V", v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 271/7 in 271/8, obe k. o. Kresniški vrh, se zavrže.
2. Pobudnik sam nosi stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Litija (v nadaljevanju Odlok o kategorizaciji), kolikor kategorizira javno pot "Zg. Kresni Vrh–Sp. Kres. V", v delu, ki naj bi potekala po njegovih zemljiščih. Izpodbijani del Odloka o kategorizaciji naj bi bil v neskladju s 33. in 69. členom Ustave ter 19. členom Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 92/05 – ZJC-B). Navaja, da so mu škodljive posledice nastale z izvršitvijo inšpekcijske odločbe 5. 9. 2011, ker naj po 17. točki tretjega odstavka 46. člena Odloka o občinskih cestah (Uradni list RS, št. 28/02) ne bi več smel obračati traktorja in drugih kmetijskih strojev na sporni poti.
2. Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Če je izpodbijani predpis veljal že pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 51/07 – v nadaljevanju ZUstS-A), začne teči enoletni rok za vložitev pobude šele z dnem uveljavitve ZUstS-A, tj. 15. 7. 2007 (tako Ustavno sodišče v odločbi št. U-I-113/08 z dne 2. 4. 2009, Uradni list RS, št. 30/09, in OdlUS XVIII, 16).
3. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok), oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V teh primerih pa bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru povsem na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.[1]
4. Pobudnik, ki se sklicuje na subjektivni rok, bi zato moral dokazati, da je za nastanek škodljivih posledic, ki jih zatrjuje, lahko izvedel šele določen čas po uveljavitvi predpisa, in utemeljiti, zakaj ta čas ni mogel segati v časovni okvir enega leta pred vložitvijo pobude. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnik z navedbami v pobudi ni zadostil zahtevam, ki izhajajo iz prejšnje točke obrazložitve. Zgolj s trditvijo, da so mu šele z izvršitvijo inšpekcijske odločbe z dne 12. 7. 2011, s katero je bila odrejena vzpostavitev sporne poti v prejšnje stanje, nastale škodljive posledice, pobudnik izpolnjenosti procesne predpostavke pravočasne vložitve pobude ne more utemeljiti. Pot "Zg. Kresni Vrh–Sp. Kres. V" je kategorizirana kot javna pot od 15. 8. 2008. Iz inšpekcijskega zapisnika št. 061-46/2011 z dne 5. 9. 2011, ki je javna listina, izhaja, da sporna pot obstaja že več kot 40 let. Glede na navedeno pobudnik, ki je pobudo vložil 30. 9. 2011, ni dokazal, da je pobuda pravočasna. Zato jo je Ustavno sodišče zavrglo.
5. Pobudnik predlaga povrnitev stroškov zastopanja po odvetniški tarifi. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: podpredsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodnika dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Podpredsednik
Opomba:
[1] Glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012, Uradni list RS, št. 90/12