P-35/09
Natisni
Opravilna št.:
P-35/09
Datum odločitve:
23. 6. 2010
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2010:P.35.09
Akt:
Spor o pristojnosti
Izrek:
Postopek za odločitev o sporu glede pristojnosti med Upravno enoto Radlje ob Dravi in Okrajnim sodiščem v Ljubljani se ustavi.
Evidenčni stavek:
Postopek za odločitev o sporu glede pristojnosti se ustavi, če predlagatelj v roku, ki ga določi Ustavno sodišče, ne da podatkov, potrebnih za nadaljevanje postopka
.
Geslo:
1.2.51.7.2 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Spor o pristojnosti - Prizadeti organ.
1.3.52.1.3 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med sodišči in drugimi državnimi organi.
1.3.4.8 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Vrste postopkov - Postopek v sporih o pristojnosti.
1.5.51.3.20 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - Odločitve v drugih postopkih - Zavrženje zaradi umika pobude/zahteve za rešitev spora glede pristojnosti.
Pravna podlaga:
Člen 28.3, 49, 61, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Upravna enota Radlje ob Dravi, Radlje ob Dravi
Datum vloge:
29. 9. 2009
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US29204
Dokument v PDF obliki:
P-35-09.pdf
87 KB
Prenesite datoteko
P-35/09-7
23. 6. 2010
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za rešitev spora glede pristojnosti, začetem z zahtevo Upravne enote Radlje ob Dravi, na seji 23. junija 2010
sklenilo:
Postopek za odločitev o sporu glede pristojnosti med Upravno enoto Radlje ob Dravi in Okrajnim sodiščem v Ljubljani se ustavi.
Obrazložitev
1. Upravna enota Radlje ob Dravi (v nadaljevanju predlagateljica) je 29. 9. 2009 vložila
zahtevo za začetek postopka za rešitev spora glede pristojnosti za odločanje o zahtevi za vrnitev podržavljenega premoženja, ki ji je bila v delu, ki ni bil zajet s pravnomočnim delnim sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani (v nadaljevanju okrajno sodišče) št. Nz 772/94 z dne 10. 2. 2000, odstopljena v pristojno reševanje na podlagi sklepa istega sodišča št. Nz 772/94 z dne 25. 3. 2008 (v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 474/2009 z dne 25. 3. 2009). Navaja, da so pravni nasledniki Milana Lenarčiča pri tedaj pristojnem občinskem upravnem organu (tj. Občini Radlje ob Dravi) na podlagi določb Zakona o denacionalizaciji (Uradni list RS, št. 27/91-I in nasl. – v nadaljevanju ZDen) vložili zahtevo za denacionalizacijo kmetijskih zemljišč in zasebnega gospodarskega podjetja. V postopku, ki ga je vodila v zvezi s to zahtevo, naj bi predlagateljica z delno odločbo z dne 2. 1. 1995 upravičencu že vrnila del nepremičnin, ki so mu bile podržavljene na podlagi Zakona o agrarni reformi in kolonizaciji (Uradni list DFJ, št. 64/45, in Uradni list FLRJ, št. 24/46 in nasl.). Ker naj bi na podlagi 145. člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (Uradni list SRS, št. 17/78 in nasl., in Uradni list RS, št. 12/92 in nasl. – v nadaljevanju ZIKS) isti predlagatelji pri okrajnem sodišču vložili tudi zahtevo za vrnitev premoženja, zaplenjenega Milanu Lenarčiču, predmet te zahteve pa naj bi bilo tudi premoženje, katerega vrnitev so na podlagi določb ZDen zahtevali že v upravnem postopku, naj bi predlagateljica z odločbo z dne 14. 12. 1999 njihovo zahtevo za denacionalizacijo premoženja, o vrnitvi katerega ni odločila že z delno odločbo z dne 2. 1. 1995, zavrnila, celoten denacionalizacijski spis pa naj bi na njegovo zahtevo poslala okrajnemu sodišču. Predlagateljica meni, da za odločanje o zahtevku, ki ji je bil odstopljen v reševanje, ni pristojna, saj so predlagatelji s tem, ko so zahtevek za vrnitev premoženja vložili po določbah ZIKS, za uveljavljanje pravice do vrnitve podržavljenega premoženja izbrali sodni postopek, sodno pristojnost za odločanje o zahtevah za vrnitev premoženja, zaplenjenega na podlagi kasneje razveljavljene kazenske sodbe, pa določa tudi ZIKS. Zato meni, da je za odločanje v predmetni zadevi pristojno okrajno sodišče.
2. Ustavno sodišče je na podlagi osme alineje prvega odstavka 160. člena Ustave pristojno, da odloča o sporih glede pristojnosti med sodišči in drugimi državnimi organi. Po drugem odstavku 61. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS) lahko, če pride do spora glede pristojnosti zato, ker več organov zavrača pristojnost v posamezni zadevi, zahteva rešitev spora glede pristojnosti organ, ki mu je bila zadeva odstopljena, ker meni, da zanjo ni pristojen.
3. Spor glede pristojnosti se lahko nanaša samo na konkretno upravno, civilno, kazensko ali drugo zadevo. Predlagateljica v zahtevi ni konkretno opredelila zadeve, glede katere naj bi med njo in okrajnim sodiščem nastal spor glede pristojnosti, saj ni navedla, katero premoženje je predmet zahtevka, ki ji ga je okrajno sodišče odstopilo v reševanje. Ker to ni razvidno niti iz sodnih odločb, priloženih zahtevi, na podlagi katerih ji je bila zadeva odstopljena v reševanje, je Ustavno sodišče predlagateljico pozvalo, naj zahtevo dopolni z navedbo premoženja, ki je predmet zahtevka v zadevi, glede katere naj bi med njo in okrajnim sodiščem nastal spor glede pristojnosti. Pozvalo jo je tudi, naj predloži listine, iz katerih je razvidna vsebina tega zahtevka, ter historične zemljiškoknjižne izpiske in morebitne druge listine, iz katerih je razviden pravni temelj podržavljenja premoženja, ki je predmet konkretnega zahtevka. Hkrati jo je opozorilo na posledice, če zahteve ne bo dopolnila z zahtevanimi podatki in listinami.
4. V dopolnitvi zahteve, ki jo je Ustavno sodišče prejelo 12. 3. 2010, predlagateljica navaja, da ji je bil na podlagi sklepa okrajnega sodišča v reševanje odstopljen zahtevek, ki se nanaša na Milanu Lenarčiču podržavljena kmetijska in stavbna zemljišča ter objekte, ležeče na območju Občine Radlje ob Dravi, tj. na nepremičnine, vpisane v katastrskih občinah Hudi Kot in Lehen, z izjemo tistih, ki jih je predlagateljica upravičencu že vrnila z delno odločbo z dne 2. 1. 1995. Vlogi prilaga listine, iz katerih naj bi bila razvidna vsebina zahtevkov, ki so jih predlagatelji podali v konkretnem sodnem postopku. Navaja, da historičnih zemljiškoknjižnih izpiskov in drugih listin, iz katerih bi bil razviden pravni temelj podržavljenja nepremičnin, ki so predmet konkretnega zahtevka, Ustavnemu sodišču ne more predložiti, saj teh listin, ki jih je skupaj z denacionalizacijskim spisom sicer poslala okrajnemu sodišču, ni bilo v sodnem spisu, rekonstrukcija denacionalizacijskega spisa pa v kratkem času ne bi bila mogoča. V dopisu z dne 30. 3. 2010 predlagateljica še predlaga, naj Ustavno sodišče pri odločanju v tej zadevi upošteva tudi sodni odločbi, ki naj bi ju Ustavnemu sodišču (v drugem postopku) poslala že Upravna enota Vrhnika.
5. Predlagateljica je v dopolnitvi zahteve sicer opredelila zadevo, v zvezi s katero naj bi med njo in okrajnim sodiščem nastal spor glede pristojnosti, vendar pa Ustavnemu sodišču ni predložila vseh listin, potrebnih za nadaljevanje postopka. Dejstva, da predlagateljica teh listin v postavljenem roku ni predložila, ne more spremeniti niti njeno sklicevanje, da historičnih zemljiškoknjižnih izpiskov in drugih zahtevanih listin ni v spisu okrajnega sodišča. Za pridobitev teh listin bi namreč lahko zaprosila pri Zemljiški knjigi pristojnega sodišča ter pri pristojnih arhivih, Ustavno sodišče pa bi lahko v tem primeru zaprosila za podaljšanje roka, ki ji je bil določen v pozivu za dopolnitev zahteve, česar pa ni storila. Zahtevi po predložitvi za nadaljevanje postopka v tej zadevi potrebnih listin predlagateljica tudi ni zadostila s predlogom, naj Ustavno sodišče pri odločanju upošteva listine, ki naj bi mu jih predložila Upravna enota Vrhnika. V postopku pred Ustavnim sodiščem se namreč ni mogoče sklicevati na listine, ki so bile Ustavnemu sodišču predložene v drugem postopku. Ker torej predlagateljica z dopolnitvijo zahteve Ustavnemu sodišču ni predložila vseh listin, potrebnih za nadaljevanje postopka, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 28. člena, 49. in 61. člena ZUstS v sestavi: predsednik Jože Tratnik ter sodnice in sodniki mag. Marta Klampfer, mag. Marija Krisper Kramberger, mag. Miroslav Mozetič, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, mag. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo s sedmimi glasovi proti enemu. Proti je glasovala sodnica Krisper Kramberger.
Jože Tratnik
Predsednik