U-I-36/11
Natisni
Opravilna št.:
U-I-36/11
Datum odločitve:
6. 7. 2011
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 60/2011
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2011:U.I.36.11
Akt:
Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 45/10) (ZIntPK), 1. odst. 46. čl.
Izrek:
Postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 46. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 45/10), kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila, se ustavi.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče postopek za oceno ustavnosti predpisa ustavi, če predlagatelj v roku, ki ga določi Ustavno sodišče, ne da podatkov, potrebnih za nadaljevanje postopka.
Geslo:
1.5.51.1.4.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Ustavitev postopka - Nedopolnitev pobude/zahteve. 
1.2.51.4.3 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Konkretna presoja norm - Varuh človekovih pravic.
Pravna podlaga:
Člen 28.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Varuhinja človekovih pravic
Datum vloge:
16. 2. 2011
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
ustavitev
Dokument:
US29519
Dokument v PDF obliki:
U-I-36-11.pdf
125 KB
Prenesite datoteko
U-I-36/11-8
7. 4. 2011
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti, začetem z zahtevo Varuhinje človekovih pravic, na seji 7. aprila 2011
sklenilo:
Izvrševanje prvega odstavka 46. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 45/10) se, kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila, do končne odločitve Ustavnega sodišča zadrži.
Obrazložitev
A.
1. Varuhinja človekovih pravic (v nadaljevanju Varuhinja) izpodbija prvi odstavek 46. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (v nadaljevanju ZIntPK), kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila. Izpodbijani ureditvi očita neskladje z 2., 35. in 38. členom Ustave (varstvo pravic zasebnosti, varstvo osebnih podatkov, načela pravne države). Zakonska ureditev, ki določa javnost podatkov o premoženju teh oseb, pridobljenem v času izvajanja dejavnosti oziroma delovnih obveznosti, naj ne bi izpolnjevala zahtev, ki jih za dopustnost posega v človekove pravice določa tretji odstavek 15. člena Ustave. Varuhinja meni, da naj bi ta ureditev v nasprotju s splošnim načelom sorazmernosti posegla v zasebnost oseb, odgovornih za javna naročila, ki so po svojem statusu uradniki oziroma javni uslužbenci. Ti naj ne bi bili odgovorni javnosti, ampak svojemu delodajalcu, katerega pravice izvršuje predstojnik. Varuhinja predlaga, naj Ustavno sodišče prvi odstavek 46. člena ZIntPK razveljavi v delu, ki se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila. Ustavnemu sodišču predlaga, naj začasno zadrži izpodbijani del določbe. Škodljive posledice, ki bi nastale, če bi se sporna določba izvrševala, bi po njeni oceni pretehtale nad škodljivimi posledicami, ki bi nastale, če se ta določba ne bi izvrševala. Javnost bi se z določenimi osebnimi podatki teh oseb seznanila, protiustavnih posledic te seznanitve pa za nazaj ne bi bilo mogoče več odpraviti.
2. Državni zbor Republike Slovenije in Vlada Republike Slovenije ne podpirata začasnega zadržanja izpodbijane določbe. Ocenjujeta, da bi bile posledice začasnega zadržanja hujše, kot če bi se izpodbijana določba izvrševala. Namen ZIntPK naj bi bil krepitev delovanja pravne države z metodami in ukrepi za krepitev integritete in transparentnosti v javnem življenju ter preprečevanje korupcije, še posebej glede ravnanja z javnimi sredstvi. Osebe, odgovorne za javna naročila, naj bi opravljale pomembne in odgovorne naloge v postopkih javnega naročanja in naj bi bile izpostavljene velikim korupcijskim tveganjem. Glede na to je zakon, poleg funkcionarjev, posegel tudi v informacijsko zasebnost teh oseb. Določbe o nadzoru premoženja naj bi temeljile na pritegnitvi sodelovanja javnosti v nadzorno funkcijo, saj Komisija za preprečevanje korupcije (v nadaljevanju Komisija) prek javnosti lahko dobi podatke o morebitnih nepravilnostih pri prijavi oziroma povečanju premoženja. Vlada dodatno opozarja, da se na podlagi te določbe objavi samo razlika v obsegu premoženja po posamezni vrsti premoženja. Meni, da bi zadržanje te določbe povzročilo padec zaupanja javnosti v transparentnost ravnanja z javnimi sredstvi in povečalo korupcijska tveganja, s tem pa naj bi dosegli obraten namen od namena zakonodajalca. Navaja, da Varuhinja škodljivih posledic ni natančneje opredelila.
B.
3. Po prvem odstavku 39. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS) sme Ustavno sodišče do končne odločitve v celoti ali delno zadržati izvršitev predpisa, če bi zaradi njegovega izvrševanja lahko nastale težko popravljive posledice. Kadar Ustavno sodišče odloča o začasnem zadržanju izvrševanja izpodbijanega predpisa, vselej tehta med škodljivimi posledicami, ki bi jih povzročilo izvrševanje protiustavnega predpisa, in škodljivimi posledicami, ki bi nastale, če se izpodbijane določbe sploh ne bi izvrševale.
4. Po presoji Ustavnega sodišča so posledice, ki nastajajo z izvrševanjem izpodbijane določbe, hujše od posledic, ki jih lahko povzroči njeno začasno zadržanje. Na podlagi izpodbijane določbe bi bili javno objavljeni osebni podatki javnega uslužbenca, skupaj s pridobljenim premoženjem v času članstva v razpisnih komisijah. Če bi Ustavno sodišče zahtevi ugodilo in presodilo, da izpodbijana ureditev protiustavno posega v zasebnost javnih uslužbencev, javne objave njihovih osebnih podatkov za nazaj ne bi bilo mogoče več odpraviti. Delovanje oseb, odgovornih za javna naročila, je protikorupcijsko nadzorovano tudi z 41. členom ZIntPK, po katerem so Komisiji dolžne sporočiti podatke o svojem premoženjskem stanju. Zato po oceni Ustavnega sodišča začasno zadržanje izvrševanja izpodbijane določbe nima drugih posledic, kot je ta, da se do končne odločitve podatki o pridobljenem premoženju teh oseb javno ne objavijo. To ne vpliva na izvajanje drugih ukrepov za preprečevanje korupcije v postopkih javnih naročil. Če bo Ustavno sodišče presodilo, da izpodbijana ureditev ni v neskladju z Ustavo, se bodo na podlagi podatkov o premoženjskem stanju, ki so jih te osebe dolžne posredovati Komisiji, lahko objavili tudi podatki o premoženju, ki so ga te osebe pridobile v času trajanja članstva v razpisnih komisijah. Glede na to je Ustavno sodišče sklenilo, da se do končne odločitve zadrži izvrševanje prvega odstavka 46. člena ZIntPK, kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila.
C.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi prvega odstavka 39. člena ZUstS v sestavi: podpredsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodnika dr. Mitja Deisinger, dr. Etelka Korpič – Horvat, Jasna Pogačar, mag. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Podpredsednik
U-I-36/11-15
6. 7. 2011
S K L E P
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti, začetem z zahtevo Varuhinje človekovih pravic, na seji 6. julija 2011
sklenilo:
Postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 46. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 45/10), kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila, se ustavi.
Obrazložitev
1. Varuhinja človekovih pravic (v nadaljevanju predlagateljica) izpodbija prvi odstavek 46. člena Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (v nadaljevanju ZIntPK), kolikor se nanaša na osebe, odgovorne za javna naročila. Izpodbijani ureditvi očita neskladje z 2., 35. in 38. členom Ustave (načela pravne države, varstvo pravic zasebnosti in varstvo osebnih podatkov). Zakonska ureditev, ki določa javnost podatkov o premoženju teh oseb, pridobljenem v času izvajanja dejavnosti oziroma delovnih obveznosti, naj ne bi bila v skladu s splošnim ustavnim načelom sorazmernosti, kot ga za dopustnost posega v človekove pravice določa tretji odstavek 15. člena Ustave. Te osebe so po svojem statusu uradniki oziroma javni uslužbenci, ki naj ne bi bili odgovorni javnosti, ampak svojemu delodajalcu, katerega pravice izvršuje predstojnik. Predlagateljica predlaga, naj Ustavno sodišče prvi odstavek 46. člena ZIntPK v ustreznem delu razveljavi, Ustavno sodišče pa je na njen predlog to določbo zadržalo do svoje končne odločitve.
2. Z uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (Uradni list RS, št. 43/11 – v nadaljevanju ZIntPK-B) je bil prvi odstavek 46. člena ZIntPK spremenjen tako, da je v izpodbijani vsebini prenehal veljati. O ustavnosti predpisa, ki ne velja več, odloča Ustavno sodišče le, če so izpolnjeni pogoji iz 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS). Zato je Ustavno sodišče predlagateljico pozvalo, naj pojasni, ali vztraja pri vloženi zahtevi, ter pojasni izpolnjevanje pogojev iz navedenega člena ZUstS. Opozorilo jo je na posledice, če na ta poziv ne odgovori. Ker predlagateljica na poziv ni odgovorila, je Ustavno sodišče postopek ustavilo.
3. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 28. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Ernest Petrič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Etelka Korpič – Horvat, mag. Miroslav Mozetič, Jasna Pogačar, mag. Jadranka Sovdat, Jože Tratnik in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Ernest Petrič
Predsednik
zanj
mag. Miroslav Mozetič
Podpredsednik