U-I-268/11
Natisni
Opravilna št.:
U-I-268/11
Datum odločitve:
10. 4. 2012
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2012:U.I.268.11
Akt:
Učni načrt za predmet slovenščina v osnovni šoli
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Posodobljenega učnega načrta za predmet slovenščina v osnovni šoli se zavrže.
Evidenčni stavek:
V postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa Ustavno sodišče ni pristojno za presojo akta, ki po svoji pravni naravi ni predpis.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.5.51.1.27.9 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Nepristojnost za presojo - Akta, ki ni mednarodna pogodba/zakon/predpis.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Prof. dr. Milena Mileva Blažić, Ljubljana
Datum vloge:
26. 10. 2011
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US29732
Dokument v PDF obliki:
U-I-268-11.pdf
140 KB
Prenesite datoteko
U-I-268/11-3
10. 4. 2012
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude prof. dr. Milene Mileve Blažić, Ljubljana, na seji 10. aprila 2012
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Posodobljenega učnega načrta za predmet slovenščina v osnovni šoli se zavrže.
Obrazložitev
1. Pobudnica, izredna profesorica na Pedagoški fakulteti v Ljubljani, izpodbija v izreku tega sklepa navedeni učni načrt. Navaja, da naj bi za učence od 4. do 9. razreda osnovnih šol učni načrt med priporočenimi literarnimi besedili vseboval tudi nekatera mladinska literarna dela, za katera meni, da imajo pornografsko vsebino. Zato naj bi bil izpodbijani učni načrt v neskladju s 56. členom Ustave, 176. členom Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 55/08, 66/08 – popr., 39/09 in 91/11 – KZ-1), drugim odstavkom 25. člena Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 (Človekove pravice, Zbirka mednarodnih dokumentov, I. del, Univerzalni dokumenti, Društvo za ZN za Republiko Slovenijo, Ljubljana 1995), 7. načelom Deklaracije o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela in razglasila Generalna skupščina Združenih narodov 20. 11. 1959 z Resolucijo št. 1386 (XIV), 19. in 34. členom Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah (Uradni list SFRJ, št. 15/90, in Uradni list RS, št. 35/92, MP, št. 9/92), 3. členom Resolucije 1307 (2002) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, Okvirnim sklepom Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (UL L 13, 20. 1. 2004), Sklepom Sveta 2000/375/PNZ z dne 29. maja 2000 o boju proti otroški pornografiji na internetu (UL L 138, 9. 6. 2000), "Konvencijo o kibernetski kriminaliteti" (Zakon o ratifikaciji Konvencije o kibernetski kriminaliteti in Dodatnega protokola h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava inkriminacijo rasističnih in ksenofobičnih dejanj, storjenih v informacijskih sistemih, Uradni list RS, št. 62/04, MP, št. 17/04), Konvencijo Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem z dne 12. julija 2007 ter "predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji".
2. Po prvem odstavku 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče presoja skladnost zakonov z Ustavo ter skladnost drugih predpisov in splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil, z Ustavo in zakoni. Ustavno sodišče je že večkrat ocenjevalo, ali je treba akt šteti za predpis in pod kakšnimi pogoji. V primeru, ko tak akt ni zakon, so za oceno ključni materialni kriteriji. Tako je Ustavno sodišče v več odločitvah zapisalo, da je, ne glede na (ne)izpolnjevanje formalnih pogojev, treba šteti za predpis akt, v katerem so vsebovane splošne in abstraktne pravne norme, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti pravnih subjektov, ali norme, ki bi navzven povzročale pravne učinke (glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-36/10 z dne 7. 10. 2010, št. U-I-42/11 z dne 17. 3. 2011 in št. U-I-45/10 z dne 25. 10. 2011).
3. Učni načrti sodijo v posebni del javnega izobraževalnega programa, ki ga sprejme minister, pristojen za šolstvo, v sodelovanju s pristojnim strokovnim svetom (prvi odstavek 15. člena Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, Uradni list RS, št. 16/07 – uradno prečiščeno besedilo, 36/08, 58/09, 64/09 – popr., 65/09 – popr. in 20/11 – v nadaljevanju ZOFVI). Učne načrte za osnovno šolo določa Strokovni svet Republike Slovenije za splošno izobraževanje (peta alineja prvega odstavka 25. člen ZOFVI), kot je telo, ki ga Vlada Republike Slovenije ustanovi za odločanje o strokovnih zadevah na posameznih področjih vzgoje in izobraževanja ter za strokovno pomoč pri sprejemanju odločitev in pri pripravi predpisov. Učni načrt za posamezen predmet opredeljuje vsebino predmeta, standarde znanj in cilje pouka pri predmetu (drugi odstavek 29. člena Zakona o osnovni šoli, Uradni list RS, št. 81/06 – uradno prečiščeno besedilo, 102/07, 107/10 in 87/11). Gre torej za strokovne vsebine, ki so podlaga za izvajanje učnega procesa in ne za predpis, za presojo katerega bi bilo pristojno Ustavno sodišče.
4. Ker izpodbijanemu aktu ni mogoče priznati pravne narave predpisa, je Ustavno sodišče, ne da bi se spuščalo v vprašanje, ali ima pobudnica pravni interes, pobudo zavrglo.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednik dr. Ernest Petrič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, mag. Miroslav Mozetič, Jasna Pogačar, mag. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Ernest Petrič
Predsednik