U-I-487/18
Natisni
Opravilna št.:
U-I-487/18
Datum odločitve:
17. 12. 2018
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2018:U.I.487.18
Akt:
Zakon o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16 in 69/17) (ZDoh-2), 44. in 45. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 44. in 45. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16 in 69/17) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Laura Hahn, Tišina
Datum vloge:
2. 11. 2018
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31711
Dokument v PDF obliki:
U-I-487-18.pdf
212 KB
Prenesite datoteko
U-I-487/18-4
17. 12. 2018
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Laure Hahn, Tišina, na seji 17. decembra 2018
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 44. in 45. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16 in 69/17) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnica izpodbija v izreku navedeni določbi Zakona o dohodnini (v nadaljevanju ZDoh-2). Navaja, da
je slovenska davčna rezidentka, zaposlena pri delodajalcu v Republiki Avstriji. Izpodbijani določbi naj bi v nasprotju z načelom enakosti povzročili, da prejme pobudnica manjši razpoložljivi dohodek kot slovenski davčni rezidenti z istimi prihodki, ki so zaposleni pri slovenskem delodajalcu. Slednjim naj se po izpodbijani ureditvi povračilo stroškov prevoza na delo in z dela ter povračilo stroškov prehrane ne bi vštevalo v davčno osnovo za obdavčitev, medtem ko se slovenskim davčnim rezidentom, ki delajo pri tujem delodajalcu, kot dohodek iz delovnega razmerja obdavčijo vsi prihodki. Navaja, da sta obe skupini davčnih zavezancev v enakem položaju, saj gre v obeh primerih za slovenske davčne rezidente, zaposlene v Evropski uniji, z enakimi prihodki. Meni, da izkazuje pravni interes za pobudo, saj bi ob morebitni razveljavitvi izpodbijanih določb ZDoh-2 prejela večji razpoložljivi dohodek. Izpodbijana ureditev naj bi v nasprotju z načelom socialne države najbolj prizadela "delavce migrante" z najnižjimi dohodki. Ker je pobudnica v hudi eksistenčni stiski, naj bi izpodbijana ureditev kršila tudi njeno dostojanstvo in dostojanstvo njene družine.
2.
Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in
109/12
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3.
Izpodbijani določbi ZDoh-2 ne učinkujeta neposredno.
Odmero dohodnine od dohodkov, ki se vštevajo v letno davčno osnovo, na letni ravni ureja Zakon o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 32/12, 94/12, 111/13, 90/14, 91/15, 63/16 in 69/17 – v nadaljevanju ZDavP-2) v 1. podpoglavju I. poglavja Petega dela (267. člen ZDavP-2 in naslednji). Za davčne zavezance rezidente dohodnino na letni ravni ugotovi davčni organ z odločbo. Najpozneje do 31. maja tekočega leta davčni organ na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga, oziroma podatkov, ki mu jih v (med)letnih napovedih posreduje davčni zavezanec, za davčnega zavezanca rezidenta sestavi in odpremi informativni izračun dohodnine. Če davčni zavezanec rezident ugotovi, da so podatki v informativnem izračunu nepravilni ali nepopolni, lahko v 15 dneh od vročitve informativnega izračuna vloži ugovor, v katerem lahko med drugim uveljavlja tudi zmanjšanje davčne osnove za stroške prehrane med delom ter stroške prevoza na delo in z dela. Če davčni zavezanec ugovarja zoper informativni izračun, v roku za ugovor vloži dopolnjen informativni izračun, ki se šteje za njegovo napoved za odmero dohodnine, na podlagi katere nato davčni organ izda odločbo o odmeri dohodnine, zoper katero se lahko davčni zavezanec pritoži na Ministrstvo za finance. Zoper dokončno odločbo o odmeri dohodnine ima davčni zavezanec zagotovljeno sodno varstvo v upravnem sporu. Ustavno sodišče v takih primerih šteje, da se lahko pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanih predpisov, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82). Iz razlogov, navedenih v citiranem sklepu, pobudnica ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb. Zato je Ustavno sodišče njeno pobudo zavrglo.
4.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS št. 84/07, 54/10, 56/11 in 70/17)
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
zanjo
dr. Etelka Korpič – Horvat
Podpredsednica