U-I-34/17
Natisni
Opravilna št.:
U-I-34/17
Datum odločitve:
11. 6. 2019
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2019:U.I.34.17
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Horjul (Uradni list RS, št. 32/09), kolikor kategorizira javno pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul, ter kolikor kategorizira javno pot "Koreno-Sv. Mohor", ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/12 in 1326/2, obe k. o. Horjul, 6. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Horjul (Uradni list RS, št. 32/09), kolikor kategorizira javno pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul, ter kolikor kategorizira javno pot "Koreno-Sv. Mohor", ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/12 in 1326/2, obe k. o. Horjul, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Andrej Kozjek in drugi
Datum vloge:
24. 2. 2017
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, druge rešitve
Dokument:
US31941
Dokument v PDF obliki:
U-I-34-17.pdf
216 KB
Prenesite datoteko
U-I-34/17-4
11. 6. 2019
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Marije Kozjek in Andreja Kozjeka, oba Horjul, ki ju zastopa Odvetniška družba Krapenc in odvetniki, o. p., d. o. o., Ljubljana, na seji 11. junija 2019
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Horjul (Uradni list RS, št. 32/09), kolikor kategorizira javno pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul, ter kolikor kategorizira javno pot "Koreno-Sv. Mohor", ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/12 in 1326/2, obe k. o. Horjul, se zavrže.
2. Pobudnika sama nosita svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnika izpodbijata 6. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Horjul (v nadaljevanju Odlok), kolikor kategorizira javno pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul, ter kolikor kategorizira javno pot "Koreno-Sv. Mohor", ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/12 in 1326/2, obe k. o. Horjul. Trdita, da Občina Horjul z njima ni sklenila nobenega pravnega posla za pridobitev zemljišč, niti ni izvedla postopka razlastitve. Odlok naj bi bil zato v neskladju s 33. in 69. členom Ustave ter 19. členom Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 92/05 – ZJC-B).
B.
2. Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
3. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
4. Izpodbijani Odlok je začel veljati 9. 5. 2009.
[2]
Pobudnika, ki sta pobudo vložila 23. 2. 2017, se zato v zvezi s pravočasnostjo pobude sklicujeta na subjektivni rok. Da bi bilo njuno sklicevanje uspešno, bi glede na navedeno v prejšnji točki obrazložitve morala dokazati, da sta lahko za nastanek škodljivih posledic na podlagi izpodbijanega Odloka izvedela šele določen čas po uveljavitvi predpisa, in utemeljiti, zakaj ta čas ni mogel segati v okvir enega leta od njegove uveljavitve.
5. Pobudnika trdita, da sta za nastanek zanju škodljivih posledic izvedela januarja 2017, ko je bila izvršena začasna odredba, ki jo je izvršilno sodišče dne 4. 11. 2016 izdalo v postopku zavarovanja terjatve Občine Horjul zoper njiju. S tem je bila javna pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" spet vzpostavljena preko njunih zemljišč parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul. Hkrati je v januarju 2017 Občina Horjul zoper njiju vložila tožbo zaradi izpolnitve nedenarne terjatve. Pobudnika navajata, da na navedenih zemljiščih res obstaja služnost hoje in vožnje z vsemi vozili v javno korist (služnost je v korist Občine Horjul ustanovil pravni prednik pritožnikov leta 2003), vendar sta v letu 2011 z Občino Horjul sklenila dogovor, da se navedena pot v izogib nastajanju škode na njunem dvorišču, kar v naravi predstavlja zemljišče parc. št. 1349/11, k. o. Horjul, na njune stroške prestavi. Občina naj bi s prestavitvijo javne poti izrecno soglašala. Kljub navedenemu pa naj bi sedaj v sodnem postopku zahtevala, da javna pot "Plaz križišče Koreno-Prosca" (spet) poteka po kategorizirani javni poti, ki v delu poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul. Glede zemljišča parc. št. 1326/2, k. o. Horjul, po katerem poleg zemljišča parc. št. 1349/12, k. o. Horjul, poteka javna pot "Koreno-Sv. Mohor", tudi kategorizirana z izpodbijanim Odlokom, navajata, da je iz opisanega ravnanja Občine Horjul mogoče sklepati, da bo ta tudi na zemljišču parc. št. 1326/2, k. o. Horjul, uveljavljala pravice, ki ji ne pripadajo.
6. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnika s temi navedbami nista zadostila zahtevam, ki izhajajo iz 3. točke te obrazložitve. Kot izhaja iz pobude in njenih prilog, sta pobudnika za sporno kategorizacijo izvedela že vsaj v letu 2011, ko sta se z Občino Horjul dogovorila o prestavitvi poti, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1349/11 in 1349/12, obe k. o. Horjul. Ker glede zemljišča parc. št. 1326/2, k. o. Horjul, po katerem poteka javna pot "Koreno-Sv. Mohor", škodljivih posledic, ki naj bi nastale zaradi izpodbijanega Odloka, posebej ne utemeljujeta, je šteti, da pobudnika pogoja pravočasnosti pobude, tudi kolikor se nanaša na to zemljišče, nista izkazala.
7. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka.
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik
[1]
Glej 5. točko obrazložitve sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12).
[2]
Člen 9 Odloka določa, da Odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.