Up-692/19, U-I-435/19
Natisni
Opravilna št.:
Up-692/19, U-I-435/19
Datum odločitve:
16. 3. 2020
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2020:Up.692.19
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019

Kazenski zakonik (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16 in 27/17) (KZ-1), 2. odst. 91. čl.
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019 se zavrže.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 91. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16 in 27/17) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če zoper izpodbijani posamični akt niso izčrpana vsa redna in izredna pravna sredstva. Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev .
1.4.10.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Vmesni postopki - Izločitev sodnika.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 55.b.1.5, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Tatjana Jamnik Skubic, Ljubljana
Datum vloge:
18. 6. 2019
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32375
Dokument v PDF obliki:
Up-692-19, U-I-435-19.pdf
Prenesite datoteko
Up-692-19, U-I-435-19.pdf
205 KB
Prenesite datoteko
Up-692/19-13
U-I-435/19-10
12. 12. 2019
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus ustavne pritožbe in pobude mag. Tatjane Jamnik Skubic, Ljubljana, ki jo zastopa Miha Kunič, odvetnik v Ljubljani, na seji 12. decembra 2019
sklenilo:
Zahteva pritožnice in pobudnice za izločitev sodnika Ustavnega sodišča DDr. Klemna Jakliča se zavrne.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pritožnica in pobudnica je zahtevala izločitev v izreku sklepa navedenega sodnika Ustavnega sodišča v postopku preizkusa ustavne pritožbe zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019
[1]
in v postopku za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 91. člena Kazenskega zakonika KZ-1. Pritožnica in pobudnica je predlagala tudi izločitev sodnika Ustavnega sodišča Marka Šorlija.
2. V utemeljitev zahteve za izločitev sodnika DDr. Klemna Jakliča je pritožnica in pobudnica navajala vsebino "twitov", ki naj bi jih pisal sodnik DDr. Klemen Jaklič, objavljeni pa naj bi bili tudi v tedniku Mladina v članku "Politično vodstvo? Videti je že tako" z dne 26. 7. 2014 in kasneje v istem tedniku z dne 25. 7. 2014. Zahtevo za izločitev sodnika DDr. Klemna Jakliča je nadalje utemeljevala s sklicevanjem na članek z naslovom "Po volji SDS – Ustavna sodnika Klemen Jaklič in Marko Šorli", objavljen v tedniku Mladina 20. 10. 2017; s člankom objavljenim na spletni strani Radia Ognjišče z naslovom "AVDIO, s sodelovanjem sodnika DDr. Klemna Jakliča na povabilo Odbora 2014 pred stavbo sodišča na Tavčarjevi 9 v Ljubljani", kar na bi bilo objavljeno v časnik.si/ 26. 4. 2015; s tem, da je bil DDr. Klemen Jaklič 17. 5. 2019 gost v Ajdovščini, kjer naj bi odgovarjal tudi na vprašanja v zvezi z zadevo Novič, kar naj bi izhajalo iz vabila; s
"twitom"
o Janezu Janši kot največji osebnosti slovenske zgodovine, s tem, ko naj bi DDr. Klemen Jaklič Janezu Janši med drugim pošiljal tudi elektronska sporočila, v katerih naj bi ga prosil za medijsko podporo; s tem, da naj bi sodnik DDr. Klemen Jaklič odkrito podpiral politično opcijo SDS; s tem, da naj bi Odbor 2014 stalno podpiral dr. Milka Noviča; ter s trditvijo, da je sodnik DDr. Klemen Jaklič še tekom sodne preiskave pridobil spis Michela Stephana in še tekom sojenja zavzel stališče, da bi bilo treba dr. Milka Noviča oprostiti. Pritožnica in pobudnica predlog za izločitev sodnika DDr. Klemna Jakliča utemeljuje tudi s kritično oceno okoliščin, do katerih naj bi prišlo pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani, ki je v ponovljenem sojenju odločalo o obtožbi zoper dr. Milka Noviča.
B. –
.
I.
3. Sodnik Ustavnega sodišča Marko Šorli je bil pri odločanju o zadevi izločen že na podlagi generalnega sklepa o njegovi izločitvi, po katerem je izločen pri odločanju o ustavnih pritožbah, s katerimi se izpodbijajo sodbe, izdane v kazenskem postopku, če je kot sodnik sodeloval pri odločanju Vrhovnega sodišča o podaljšanju pripora ali o zahtevi za varstvo zakonitosti zoper sklep o odreditvi pripora oziroma zoper sklep o podaljšanju pripora po vložitvi obtožnice.
[2]
Zato o predlogu pritožnice in pobudnice za njegovo izločitev ni bilo treba posebej odločati.
B. – II,
4. Udeleženec v postopku pred Ustavnim sodiščem lahko do začetka javne obravnave, če je razpisana, sicer pa do začetka nejavne seje, na kateri se o zadevi odloča, vloži zahtevo za izločitev sodnika Ustavnega sodišča (prvi odstavek 33. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS). Ustavno sodišče lahko sodnika izloči ob smiselni uporabi izločitvenih razlogov v postopkih pred sodišči (prvi odstavek 31. člena ZUstS). Glede na trditve, ki jih podaja pritožnik, je treba v obravnavanem primeru preizkusiti, ali okoliščine, ki jih zatrjuje, vzbujajo dvom o nepristranskosti sodnikov Ustavnega sodišča, za katere zahteva izločitev (6. točka 70. člena Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 73/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08 in 10/17 – ZPP). Ustavno sodišče je v skladu z drugim odstavkom 33. člena ZUstS z zahtevo za izločitev seznanilo sodnika Ustavnega sodišča DDr. Klemna Jakliča, ki se je o njej izjavil.
5. Bistvo pravice do nepristranskega sojenja iz prvega odstavka 23. člena Ustave in prvega odstavka 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP) je jamstvo, da o posameznikovi zadevi odloča sodnik, ki ni zainteresiran za izid postopka in ki pri odločanju nima vnaprej ustvarjenega mnenja, temveč je odprt za dokaze in trditve strank ter odločitev sprejme na podlagi v postopku izraženih dejstev in argumentov. To med drugim pomeni, da sodnik niti s stranko niti s predmetom spora ne sme biti povezan tako, da ne bi mogel soditi objektivno, nepristransko in z izključnim upoštevanjem pravnih meril. V ustavnosodni presoji in praksi Evropskega sodišča za človekove pravice je izoblikovano stališče, da gre za kršitev pravice do nepristranskega sojenja tako kadar je ugotovljeno dejansko sodnikovo osebno prepričanje ali interes, ki onemogoča nepristransko sojenje (subjektivni vidik nepristranskosti), kot tudi kadar ima sodišče videz pristranskosti, ker obstajajo okoliščine, ki bi razumnemu človeku vzbudile upravičen dvom o sodnikovi nepristranskosti (t. i. objektivni vidik nepristranskosti).
[3]
6. Zahteva pritožnice in pobudnice za izločitev sodnika DDr. Klemna Jakliča ni utemeljena. Pritožnica in pobudnica opisuje javno delovanje in nastopanje sodnika ter njegovo udeležbo na raznih dogodkih in njegova sodelovanja v posameznih radijskih oddajah. Vendar nezadovoljstvo pritožnice in pobudnice z javnim delovanjem sodnika in njegovimi kritičnimi pogledi na odločanje v pravosodju, ne pomenijo okoliščine, ki bi lahko utemeljila dvom o nepristranskosti sodnika. Tudi njen kritični pogled na okoliščine, do katerih naj bi prišlo pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani v ponovljenem sojenju zoper dr. Milka Noviča, ni okoliščina, ki bi lahko utemeljila dvom o nepristranskosti sodnika pri odločanju o tej ustavni pritožbi in pobudi. Enako velja tudi glede trditve o pridobitvi in vpogledu v spis zadeve Michel Stephan. Tudi ta ne utemelji dvoma o nepristranskosti sodnika pri odločanju o tej ustavni pritožbi in pobudi. Vse te navedbe namreč ne vzpostavljajo povezave med sodnikom in spornim predmetom na način, da bi te okoliščine lahko vzbudile dvom, da sodnik v sporu ne more več odločiti objektivno, nepristransko in z izključnim upoštevanjem pravnih kriterijev. Da bi takšna povezava obstajala, niti pritožnica in pobudnica v zahtevi ne utemeljuje. Resničnosti trditve o tem, da je DDr. Klemen Jaklič 17. 5. 2019 v Ajdovščini odgovarjal na vprašanja v zvezi s primerom dr. Milko Novič, je sodnik v svoji izjavi oporekal. Enako velja za očitek, da je še med kazenskim postopkom zoper dr. Milka Noviča zavzel stališče, da bi ga bilo treba oprostiti. Ustavno sodišče dodaja, da pritožnica in pobudnica teh svojih trditev ni podkrepila z dokazi, ki bi utemeljevali morebitno resničnost njenih očitkov. Zato Ustavno sodišče ocenjuje, da pritožnica in pobudnica ni izkazala obstoja konkretnih okoliščin, ki bi vzbudile dvom o subjektivni in objektivni nepristranskosti sodnika. Glede na navedeno je Ustavno sodišče zahtevo pritožnice in pobudnice za izločitev zavrnilo.
C.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 33. člena v zvezi s prvim odstavkom 49. člena
ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in dr. Katja Šugman Stubbs. Pri odločanju o zadevi sta bila izločena sodnika DDr. Klemen Jaklič in Marko Šorli. Ustavno sodišče je s
klep sprejelo s petimi glasovi proti dvema. Proti sta glasovali sodnici Mežnar in
Šugman
Stubbs.
dr. Rajko Knez
Predsednik
[1]
Gre za sodbo, s katero je prvostopenjsko sodišče v ponovljenem sojenju oprostilo dr. Milka Noviča obtožbe zaradi kaznivega dejanja umora po 1. in 4. točki 116. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16 in 27/17 – v nadaljevanju KZ-1).
[2]
Gre za sklep 19. upravne seje Ustavnega sodišča z dne 21. 11. 2016 k 4.2.1. točki dnevnega reda.
[3]
Glej npr. odločbo Ustavnega sodišča št. Up-57/14 z dne 26. 1. 2017, 6. in 7. točka obrazložitve.
⇒
Up-692/19-18
U-I-435/19-12
16. 3. 2020
SKLEP
Ustavno sodišče
je v postopkih za preizkus ustavne pritožbe in pobude
mag.
Tatjan
e
Jamnik Skubic
,
Ljubljana
,
ki jo zastopa Miha Kunič, odvetnik v Ljubljani, na seji datum 16. marca 2020
sklenilo
:
1.
Ustavna pritožba zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019
se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 91. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16 in 27/17) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnica kot oškodovanka iz kazenskega postopka izpodbija prvostopenjsko sodbo, s katero je Okrožno sodišče v Ljubljani v ponovljenem sojenju obdolženca iz razlogov po 3. točki 358. člena
Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14, 66/17 in 22/19 – ZKP)
oprostilo obtožbe, da je storil kaznivo dejanje umora po 1. in 4. točki 116. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1). Trdi, da ji je sodišče z izdajo izpodbijane sodbe kršilo njene pravice iz 14., 15., 17. in 22. člena, prvega odstavka 23. člena, 25. in 34. člena Ustave ter 2. in 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP). Pritožnica je po vložitvi ustavne pritožbe vložila tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 91. člena KZ-1 in Ustavnemu sodišču predlagala, naj do končne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijane zakonske določbe.
2. Po prvem odstavku 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva. Pred izčrpanjem izrednih pravnih sredstev lahko Ustavno sodišče izjemoma odloča o ustavni pritožbi, če je zatrjevana kršitev očitna in če bi z izvršitvijo posamičnega akta nastale za pritožnika nepopravljive posledice (drugi odstavek 51. člena ZUstS). Pritožnica je kot oškodovanka iz tega kazenskega postopka v dokaz izčrpanosti pravnih sredstev sicer priložila sklepa, s katerima je sodišče pravnomočno odločilo o zavrženju njene pritožbe zoper prvostopenjsko oprostilno sodbo. Vendar je zoper prvostopenjsko oprostilno sodbo pritožbo kot redno pravno sredstvo vložilo tudi državno tožilstvo. Višje sodišče v Ljubljani je, med postopkom pred Ustavnim sodiščem, tej pritožbi ugodilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje. Glede na navedeno procesna predpostavka izčrpanosti vseh pravnih sredstev ni podana. Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zavrglo, ker pravna sredstva niso izčrpana (1. točka izreka).
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
4. Izpodbijana določba KZ-1 ne učinkuje neposredno. V takem primeru je pravni interes za pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti skladno s stališčem Ustavnega sodišča (sklep št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007, Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82) podan, če pobudnik pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS hkrati vloži tudi ustavno pritožbo zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa. Pobudnica je svoj pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe utemeljevala z vloženo ustavno pritožbo, ki jo je Ustavno sodišče zavrglo. Glede na navedeno morebitna ugoditev pobudi na pravni položaj pobudnice že iz tega razloga ne bi mogla vplivati, kar pomeni, da pobudnica ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane zakonske določbe. Zato je Ustavno sodišče njeno pobudo zavrglo (2. točka izreka).
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi pete alineje prvega odstavka 55.b člena
in tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11 in 70/17)
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in dr. Katja Šugman Stubbs. Sodnik Marko Šorli je bil pri odločanju o tej zadevi izločen. Ustavno sodišče je s
klep sprejelo soglasno.
Dr. Rajko Knez
Predsednik