U-I-29/17
Natisni
Opravilna št.:
U-I-29/17
Datum odločitve:
28. 5. 2019
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2019:U.I.29.17
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Škofja Loka (Uradni list RS, št. 41/11 in 49/11 – popr.),  6. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Škofja Loka (Uradni list RS, št. 41/11 in 49/11 – popr.), kolikor kategorizira javno pot "Trata – Žabnica" v delu, ki poteka po zemljišču 993/4, k. o. Stari Dvor, se zavrže.
Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Valentin Jugovic, Škofja Loka
Datum vloge:
13. 2. 2017
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31900
Dokument v PDF obliki:
U-I-29-17.pdf
214 KB
Prenesite datoteko
U-I-29/17-4
28. 5. 2019
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Valentina Jugovica, Škofja Loka, ki ga zastopa Tomaž Osolnik, odvetnik v Škofji Loki, na seji 28. maja 2019
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Škofja Loka (Uradni list RS, št. 41/11 in 49/11 – popr.), kolikor kategorizira javno pot "Trata – Žabnica" v delu, ki poteka po zemljišču 993/4, k. o. Stari Dvor, se zavrže.
2. Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija 6. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Škofja Loka (v nadaljevanju Odlok), kolikor kategorizira javno pot "Trata – Žabnica" v delu, ki poteka po njegovem zemljišču. Trdi, da Občina Škofja Loka (v nadaljevanju Občina) z njim ni sklenila nobenega pravnega posla za pridobitev zemljišča niti ni izvedla postopka razlastitve. Odlok naj bi bil zato v neskladju s 33. in 69. členom Ustave.
2. Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
3. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
4. Izpodbijani Odlok je začel veljati 14. 6. 2011.
[2]
Pobudnik, ki je pobudo vložil 10. 2. 2017, se zato v zvezi s pravočasnostjo pobude sklicuje na subjektivni rok. Da bi bilo njegovo sklicevanje uspešno, bi glede na navedeno v prejšnji točki obrazložitve moral dokazati, da je lahko za nastanek škodljivih posledic na podlagi izpodbijanega Odloka izvedel šele določen čas po uveljavitvi predpisa in zakaj ta čas ni mogel segati v okvir enega leta od uveljavitve izpodbijanega predpisa. Pobudnik trdi, da je šele v postopku evidentiranja urejene meje, v katerem je bila dokončno urejena meja njegove nepremičnine parc. št. 933/4, k. o. Stari Dvor, po kateri poteka javna pot, in parcelacije njegovega zemljišča parc. št. 933/2, k. o. Stari Dvor, tako, da sta iz te parcele nastali dve novi parceli, tj. parc. št.  933/4, k.o. Stari Dvor, in parc. št. 933/3, k. o. Stari Dvor, izvedel, da del javne poti poteka po njegovem zemljišču. Pri tem navaja, da je bila meja dokončno urejena in parcelacija izvedena s sklepom in odločbo Geodetske uprave Republike Slovenije z dne 11. 2. 2016, ki ju prilaga. Trdi tudi, da je Občina vse do tedaj nasprotovala temu, da del lokalne poti dejansko poteka po njegovih zemljiščih, oziroma temu, v kakšnem obsegu poteka lokalna pot po njegovem zemljišču. Zgolj s temi trditvami pobudnik po presoji Ustavnega sodišča ni utemeljil pravočasnosti pobude, upoštevajoč tudi, da iz priloženih sklepa in odločbe izhaja, da je bila mejna obravnava opravljena 11. 6. 2015 (sklep in odločba Geodetske uprave Republike Slovenije) ter da so tega dne vsi udeleženci (vključno s pobudnikom) podpisali izjavo o strinjanju s potekom izravnane meje. Pobudnik je bil torej najkasneje tedaj seznanjen s tem, da javna pot poteka delno po njegovem zemljišču. Tudi v primeru zatrjevanja posega v lastninsko pravico se pobudniki ne morejo razbremeniti bremena spoštovanja rokov za vložitev pobude. Ker pobudnik v obravnavanem primeru ni izkazal, da je pobudo vložil pravočasno, jo je Ustavno sodišče zavrglo (1. točka izreka).
5. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik
[1]
Glej 5. točko obrazložitve sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12).
[2]
Člen 10 Odloka določa, da Odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.
⇒