U-I-228/19
Natisni
Opravilna št.:
U-I-228/19
Datum odločitve:
23. 10. 2019
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2019:U.I.228.19
Akt:
Zakon o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12) (ZPNačrt), 1. in 3. odst. 32. čl. 

Zakon o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 61/17) (ZUreP-2), 1. odst. 88. čl.

Uredba o državnem prostorskem načrtu za izgradnjo daljnovoda DV 110 kV Murska Sobota–Lendava (Uradni list RS, št. 102/08), 1. odst. 4. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega in tretjega odstavka 32. člena Zakona o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12) in prvega odstavka 88. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 61/17) ter ustavnosti in zakonitosti prvega odstavka 4. člena Uredbe o državnem prostorskem načrtu za izgradnjo daljnovoda DV 110 kV Murska Sobota–Lendava (Uradni list RS, št. 102/08)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvene potrebe za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati, če ne izkaže, da bi bilo z morebitno ugoditvijo pobudi mogoče odpraviti posledice protiustavnosti oziroma nezakonitosti. Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj. Če pobuda ne vsebuje razlogov neskladnosti izpodbijanih členov predpisa z Ustavo ali zakonom, jo Ustavno sodišče zavrže.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.5.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Pred začetkom postopka.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Štefan Bojnec, Ljubljana, in Jožef Bojnec, Beltinci
Datum vloge:
17. 9. 2019
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32079
Dokument v PDF obliki:
U-I-228-19.pdf
222 KB
Prenesite datoteko
U-I-228/19-4
24. 10. 2019
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude
Štefan
a
Bojnec
a
, Ljubljana, in Jožef
a
Bojnec
a
, Beltinci
,
ki ju zastopa Tine Frlan, odvetnik v Ljubljani, na seji 24. oktobra 2019
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega in tretjega odstavka 32. člena Zakona o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12)
in
prvega odstavka 88. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 61/17)
ter ustavnosti in zakonitosti
prve
ga
odstavka 4. člena Uredbe o državnem prostorskem načrtu za izgradnjo daljnovoda
DV
110 kV Murska Sobota
–
Lendava (Uradni list RS, št. 102/08)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnika izpodbijata prvi in tretji odstavek 32. člena Zakona o prostorskem načrtovanju (v nadaljevanju ZPNačrt) ter prvi odstavek 88. člena Zakona o urejanju prostora (v nadaljevanju ZUreP-2), ki urejajo sodelovanje javnosti v postopku sprejemanja državnega prostorskega načrta (v nadaljevanju DPN). Izpodbijane določbe naj bi jima odvzemale pravico do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave in prekomerno posegale v pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave. Pobudnika navajata, da izpodbijane določbe pristojnemu ministrstvu v postopku priprave DPN nalagajo le obveznost javne razgrnitve osnutka prostorskega načrta. Ministrstvo naj bi torej o osnutku DPN enako, tj. preko javne objave, obveščalo tako lastnike nepremičnin, prizadetih z DPN predvidenim posegom, kot preostalo javnost, ki tudi lahko sodeluje v postopku sprejemanja DPN. Tak način obveščanja lastnikov prizadetih nepremičnin po mnenju pobudnikov ni skladen z navedenima človekovima pravicama. Pobudnika menita, da bi izpodbijana ureditev morala določati, da pristojno ministrstvo lastnike zemljišč, prizadete z DPN predvidenim posegom, obvešča neposredno. Ker temu ni bilo tako, naj za postopek sprejemanja DPN za izgradnjo daljnovoda DV 110 kV Murska Sobota–Lendava pobudnika ne bi vedela. Zato naj v postopku tudi ne bi mogla sodelovati in na ta način varovati svoje ustavno varovane pravice lastnikov z DPN prizadetih nepremičnin. Pobudnika navajata, da izpodbijata tudi prvi odstavek 4. člena Uredbe o državnem prostorskem načrtu za izgradnjo daljnovoda DV 110 kV Murska Sobota–Lendava (v nadaljevanju Uredba o DPN). Uredba naj bi določala izvedbo gradnje daljnovoda za elektroenergetsko omrežje in naj bi predstavljala poseg v njuni lastninski pravici proti njuni volji.
2. Pobudnika pravni interes za pobudo utemeljujeta s sklicevanjem na odločbo Upravne enote Lendava, s katero je bil na nepremičninah v njuni lasti dovoljen vpis omejitve lastninske pravice s trajno služnostjo v javno korist. Ta naj bi bila izkazana z gradnjo daljnovoda, kot jo predvideva Uredba o DPN. Odločitev naj bi pobudnika izpodbijala v upravnem sporu. Poudarjata, da pri izvedbi javne razgrnitve DPN nista sodelovala, saj o njej nista bila ustrezno obveščena, ter da sta v postopku razlastitve izrecno ugovarjala obsegu služnosti, vendar so bili njuni ugovori zavrnjeni z obrazložitvijo, da bi jih morala uveljavljati v postopku javne razgrnitve prostorskega akta. Ustavnemu sodišču predlagata, naj razveljavi izpodbijane določbe ZPNačrt in ZUreP-2, saj menita, da bo tako odpravljena protiustavna ureditev, ki jima kot lastnikoma prizadetih nepremičnin, ki so vključene v DPN, odvzema pravico do pravnega sredstva in nesorazmerno posega v njuno pravico do zasebne lastnine. Predlagata tudi začasno zadržanje izvrševanja prvega odstavka 88. člena ZUreP-2.
B.
3. ZPNačrt v času vložitve pobude ni več veljal. Ustavno sodišče praviloma presoja le veljavne predpise. Na podlagi 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko presoja neveljavne predpise, če niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti.
4. Za veljavne predpise velja, da lahko pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
5. Po ustaljenem stališču Ustavnega sodišča je pravni interes v smislu navedene določbe podan, če bi ugoditev pobudnikovemu predlogu privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja (prim. sklepe št. U-I-29/94 z dne 12. 5. 1994, OdlUS III, 48, št. U-I-155/94 z dne 9. 11. 1994, OdlUS III, 121, št. U-I-216/08 z dne 23. 9. 2009). V obravnavanem primeru to ni izkazano. Morebitna razveljavitev izpodbijanih določb pravnega položaja pobudnikov ne bi v ničemer spremenila, kaj šele izboljšala. Morebitna razveljavitev izpodbijane določbe ZUreP-2 že zato ne, ker Uredba o DPN ni bila sprejeta ob njeni uporabi. Pravni položaj pobudnikov pa se tudi ne bi izboljšal z morebitno razveljavitvijo izpodbijanih določb ZPNačrt, na podlagi katerega je bila Uredba o DPN sicer sprejeta, saj ta na njeno veljavnost oziroma uporabo ne bi v ničemer vplivala.
6. Izpodbijani določbi ZPNačrt (enaka ugotovitev velja tudi za izpodbijano določbo ZUreP-2) pa tudi nista učinkovali neposredno. Ustavno sodišče je v sklepu št. U-I-174/05 z dne 13. 12. 2007 (Uradni list RS, št. 122/07, in OdlUS XVI, 87) sprejelo stališče, da se lahko tudi v primerih, ko se s pobudo zahteva presoja ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, ki je bodisi prenehal veljati že pred vložitvijo pobude bodisi po vložitvi pobude, pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. Pobudnika bosta tako lahko očitke o protiustavnem in nezakonitem postopku sprejemanja DPN kot tudi očitke glede njegove vsebine uveljavljala tako v postopku razlastitve oziroma omejitve lastninske pravice
[1]
kot tudi v postopku izdaje gradbenega dovoljenja
[2]
za gradnjo z Uredbo predvidenega daljnovoda.
7. Glede na navedeno pobudnika nista izkazala pravnega interesa oziroma pravovarstvene potrebe za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb ZUreP-2 in ZPNačrt. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
8. Pobudnika izpodbijata tudi prvi odstavek 4. člena Uredbe o DPN. Drugi odstavek 24.b člena ZUstS določa, kaj mora vsebovati pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona ali drugega predpisa. Med drugimi zahtevami je izrecno določeno, da mora pobuda vsebovati razloge neskladnosti izpodbijanih členov predpisa z Ustavo ali zakonom (drugi odstavek 24.b člena v zvezi s prvo in tretjo alinejo prvega odstavka 24.b člena ZUstS). Pobudnik mora torej jasno navesti, v čem je protiustavnost izpodbijane zakonske norme oziroma protiustavnost ali nezakonitost podzakonskega predpisa.
9. Po tretjem odstavku 25. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrže, če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena ZUstS. Ker pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti prvega odstavka 4. člena Uredbe o DPN ne izpolnjuje pogojev iz navedenega člena ZUstS, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
10. Glede na takšno odločitev se Ustavnemu sodišču tudi ni bilo treba opredeljevati do predloga pobudnikov za začasno zadržanje izvršitve prvega odstavka 88. člena ZUreP-2.
C.
11. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10,
56/11 in 70/17
)
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik
[1]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-31/12 z dne 5. 6. 2013.
[2]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-11/18 z dne 17. 6. 2019.