U-I-138/16
Natisni
Opravilna št.:
U-I-138/16
Datum odločitve:
7. 12. 2016
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2016:U.I.138.16
Akt:
Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Krško (Uradni list RS, št. 61/15), 1., 28., 81., 104. in 198. čl.

Odlok o občinskem podrobnem prostorskem načrtu stanovanjska gradnja Gmajna 3 (Uradni list RS, št. 13/16)

Urbanistični načrt Krškega za leto 1981
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 1., 28., 81., 104. in 198. člena Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Krško (Uradni list RS, št. 61/15), Odloka o občinskem podrobnem prostorskem načrtu stanovanjska gradnja Gmajna 3 (Uradni list RS, št. 13/16) in Urbanističnega načrta Krškega za leto 1981 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Ustavno sodišče pobudo zavrže, če ne izpolnjuje pogojev iz drugega odstavka 24.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Roman Kovačič, st., Leskovec pri Krškem, in drugi
Datum vloge:
10. 8. 2016
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31062
Dokument v PDF obliki:
U-I-138-16.pdf
152 KB
Prenesite datoteko
U-I-138/16-11
7. 12. 2016
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude
Romana Kovačiča, st., Leskovec pri Krškem, in drugi
h, ki jih zastopa Moran Jurkovič, Leskovec pri Krškem, na seji 7. decembra 2016
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 1., 28., 81., 104. in 198. člena Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Krško (Uradni list RS, št. 61/15), Odloka o občinskem podrobnem prostorskem načrtu stanovanjska gradnja Gmajna 3 (Uradni list RS, št. 13/16) in Urbanističnega načrta Krškega za leto 1981
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudniki vlagajo pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 1., 28., 81., 104. in 198. člena Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Krško (v nadaljevanju OPN), Odloka o občinskem podrobnem prostorskem načrtu stanovanjska gradnja Gmajna 3 (v nadaljevanju OPPN) in Urbanističnega načrta Krškega iz leta 1981 (v nadaljevanju Urbanistični načrt). Zatrjujejo, da so izpodbijane določbe OPN, kolikor ne urejajo zasnove prostorskega razvoja romskega naselja Loke, ter OPPN in Urbanistični načrt v neskladju z
Zakonom o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12 – ZPNačrt),
Zakonom o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09 in 51/10 – ZLS)
, Zakonom o romski skupnosti v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 33/07 – ZRomS-1), Stvarnopravnim zakonikom (Uradni list RS, št. 87/02 in 91/13 – SPZ),
2., 14., 15., 21., 22., 23., 25., 32., 33., 34., 35., 36., 44., 56., 65., 67., 71., 72., 73., 74. in 78. členom Ustave, Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP) in Prvim protokolom k EKČP.
2. Pobudniki pravni interes utemeljujejo z navedbo, da so pripadniki romske manjšine, ki že od leta 1955 živijo na območju naselja Loke. Na tem območju naj bi Občina Krško (v nadaljevanju Občina) z izpodbijanimi akti načrtovala gradnjo stanovanjske soseske, pri tem pa naj ne bi upoštevala pravic pripadnikov romske manjšine, ki tam živijo. Pravni interes utemeljujejo tudi z zatrjevanjem, da so na območju, ki ga ureja izpodbijani OPPN, zgradili hiše, v katerih prebivajo, OPPN pa naj bi investitorju omogočal njihovo rušenje in gradnjo nove stanovanjske soseske oziroma naj bi omogočal, da inšpektor zoper pobudnike zaradi nelegalnih gradenj začne inšpekcijski postopek. Menijo, da jim grozi prisilna izselitev iz njihovih domov, kar naj bi bilo po mednarodnem pravu prepovedano. Prisilna izselitev bi pomenila kršitev njihove pravice do zasebnega in družinskega življenja, načel pravne države, otrokovih pravic in človekovega dostojanstva. V zvezi s tem pobudniki opozarjajo na sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah
Yordanova in drugi proti Bolgariji
z dne 24. 4. 2012 ter
Winterstein in drugi proti Franciji
z dne 17. 10. 2013.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
4. Izpodbijane določbe OPN in izpodbijani OPPN ne učinkujejo neposredno. Gradnja neposredno na podlagi OPPN oziroma na podlagi izpodbijanih določb OPN ni mogoča, saj mora pristojni upravni organ na podlagi navedenih predpisov odločiti o dovoljenosti gradnje in predpisati konkretne pogoje, ki jih je treba pri gradnji upoštevati. Tudi za odstranitev objektov je praviloma treba pridobiti gradbeno dovoljenje oziroma o odstranitvi objektov odloči pristojni gradbeni inšpektor v inšpekcijskem postopku. Kolikor bodo pobudniki udeleženi v postopku izdaje gradbenega dovoljenja ali v inšpekcijskem postopku, bodo lahko očitke o protiustavnosti in nezakonitosti izpodbijanih določb OPN ter o protiustavnosti in nezakonitosti OPPN navajali v navedenih postopkih.
5. Po ustaljeni ustavnosodni presoji se v primerih, ko izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu Ustavnega sodišča št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Ker pobudniki za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 1., 28., 81., 104. in 198. člena OPN in OPPN ne izkazujejo pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo iz razlogov, navedenih v citiranem sklepu.
6. Drugi odstavek 24.b člena ZUstS določa, kaj mora vsebovati pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona ali drugega predpisa. Med drugim izrecno določa, da mora pobuda vsebovati navedbo členov predpisa, ki se s pobudo izpodbijajo, ter navedbo številke Uradnega lista Republike Slovenije ali drugega uradnega glasila, v katerem je bil izpodbijani predpis objavljen (drugi odstavek 24.b člena v zvezi s prvo in drugo alinejo prvega odstavka 24.b člena ZUstS). Pobudnik mora torej jasno in konkretizirano navesti, kateri predpis oziroma del predpisa izpodbija na način, kot ga določa zakon in ki izključuje vsak dvom o obsegu izpodbijanja. Predvidevanje, da bo Ustavno sodišče iz pobude sámo ugotavljalo, kateri predpis oziroma katere določbe predpisa so predmet izpodbijanja, tej zahtevi ne zadosti. Pobuda v delu, ki se nanaša na "Urbanistični načrt Krškega iz leta 1981", navedenih pogojev ne izpolnjuje. Zato jo je Ustavno sodišče v tem delu zavrglo kot nepopolno.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10
in 56/11
) v sestavi: predsednica
dr. Jadranka Sovdat
ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa,
dr. Etelka Korpič – Horvat,
dr. Špelca Mežnar,
dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, Marko Šorli in Jan Zobec.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica