U-I-101/17
Natisni
Opravilna št.:
U-I-101/17
Datum odločitve:
30. 10. 2018
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2018:U.I.101.17
Akt:
Zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (Uradni list RS, št. 91/11 in 25/14) (ZOPNI)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (Uradni list RS, št. 91/11 in 25/14) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Ivan Janez Janša, Velenje
Datum vloge:
20. 6. 2017
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31672
Dokument v PDF obliki:
U-I-101-17.pdf
210 KB
Prenesite datoteko
U-I-101/17-17
30. 10.2018
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Ivana Janeza Janše,
Velenje
, ki ga zastopa Odvetniška družba Matoz, o. p., d. o. o., Koper, na seji 30. oktobra 2018
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (Uradni list RS, št. 91/11 in 25/14)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku tega sklepa navedeni predpis. Zatrjuje, da je prvi odstavek 10. člena Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (v nadaljevanju ZOPNI) v neskladju s pravicami iz 22., 27. in 33. člena Ustave, ker naj bi bil začetek finančne preiskave vezan na obstoj zgolj razlogov za sum za kaznivo dejanje in za premoženje nezakonitega izvora, kar naj bi bil prenizek dokazni standard. Peti odstavek 10. člena ZOPNI naj bi bil v neskladju z načelom enakosti iz 14. člena Ustave, ker naj ne bi določal enotnega in najdaljšega možnega časovnega obdobja finančne preiskave, celoten ZOPNI pa naj bi bil v neskladju s pravicami iz 22. in 23. člena Ustave in 2. členom Ustave, ker naj ne bi določal roka za vložitev tožbe za odvzem premoženja nezakonitega izvora. Navaja, da je Specializirano državno tožilstvo (SDT) zoper njega za obdobje od 1. 1. 2000 do 13. 9. 2013 izvedlo finančno preiskavo, ker naj bi iz sodbe Okrajnega sodišča v Ljubljani št. II K 2457/2010 z dne 5. 6. 2010 izhajala gotovost kataloškega kaznivega dejanja, hkrati pa naj bi bili podani vsaj razlogi za sum za očitno nesorazmerje med premoženjem in zakonitimi dohodki, kot naj bi izhajalo iz Poročila Komisije za preprečevanje korupcije in iz ugotovitev davčne preiskave. Pobudniku naj bi SDT s fikcijo vročitve 11. 5. 2017 vročilo tožbo za odvzem premoženja nezakonitega izvora. Iz tožbe naj ne bi izrecno izhajalo, kdaj je bila finančna preiskava končana, naj bi pa bil z namenom seznanitve preiskovanca z ugotovitvami preiskave razpisan narok za dan 11. 4. 2015, ki naj se ga pobudnik ne bi udeležil.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in
109/12
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Navedbe pobudnika, da je bila zoper njega izvedena finančna preiskava po ZOPNI, ker naj bi iz sodbe Okrajnega sodišča v Ljubljani izhajala gotovost kataloškega kaznivega dejanja, na podlagi Poročila Komisije za preprečevanje korupcije in davčne preiskave pa naj bi bili podani razlogi za sum za očitno nesorazmerje med premoženjem in zakonitimi odhodki, in da je SDT zoper njega vložilo tožbo za odvzem premoženja nezakonitega izvora, ki mu je bila vročena s fikcijo vročitve, iz nje pa naj ne bi izrecno izhajalo, kdaj je bila finančna preiskava končana,
ne utemeljijo posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Sicer pa izpodbijane zakonske določbe ne učinkujejo neposredno. V takšnih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).
[1]
Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10,
56/11 in 70/17
)
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Prim. sklepa Ustavnega sodišča št. Up-24/14, U-I-7/14 z dne 8. 1. 2015 in št. Up-562/16, U-I-120/16 z dne 9. 11. 2017.
⇒