U-I-93/16
Natisni
Opravilna št.:
U-I-93/16
Datum odločitve:
2. 11. 2017
Objavljeno:
Neobjavljeno | 21. 11. 2017
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2017:U.I.93.16
Akt:
Statut Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (Nepujsag, leto 59, št. 22),  1. in 10. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 1. in 10. člena Statuta Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (Nepujsag, leto 59, št. 22) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ni pristojno v postopku presoje ustavnosti podzakonskega akta dajati svetovalnih mnenj.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
mag. Stefan Koren in dr. Attila Kovacs, Dobrovnik
Datum vloge:
20. 5. 2016
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31215
Dokument v PDF obliki:
U-I-93-16.pdf
283 KB
Prenesite datoteko
Številka:
U-I-93/16-6
Datum:
2. 11. 2017
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude mag.
Stefana Korena in dr. Attile Kovacsa, oba Dobrovnik
, na seji 2. novembra 2017
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 1. in 10. člena Statuta Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (Nepujsag, leto 59, št. 22)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnika (svetnika Madžarske samoupravne narodne skupnosti občine Dobrovnik) navajata, da izpodbijata 1. in 10. člen Statuta Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (v nadaljevanju Statut). Pojasnjujeta, da je Svet Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (v nadaljevanju Svet PMSNS) sprejel Statut, v skladu s katerim občinske madžarske narodne skupnosti niso več ustanoviteljice Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti (v nadaljevanju PMSNS), temveč Statut njihov položaj opredeljuje tako, da odnos med PMSNS in občinskimi madžarskimi samoupravnimi narodnimi skupnostmi temelji na načelu prirejenosti, pristojnosti pa so določene v Statutu; člane Sveta, najvišjega organa PMSNS, imenujejo sveti občinskih madžarskih samoupravnih narodnih skupnosti v skladu z določbami Statuta (prvi odstavek 1. člena Statuta)
.
Pobudnikoma se zastavlja vprašanje, ali lahko PMSNS zastopa Madžare v Republiki Sloveniji, čeprav občinske madžarske narodne skupnosti niso ustanoviteljice PMSNS. Zastavlja se jima tudi vprašanje, kdo je ustanovitelj PMSNS, saj 9. člen Zakona o samoupravnih narodnih skupnostih (Uradni list RS, št. 65/94 ­– v nadaljevanju ZSNS) govori le o tem, da se
občinske samoupravne narodne skupnosti povezujejo v italijansko oziroma madžarsko samoupravno narodno skupnost v Republiki Sloveniji in da je
n
ajvišji organ samoupravne narodne skupnosti
S
vet samoupravne narodne skupnosti.
V zvezi z 10. členom Statuta pa se jima zastavlja vprašanje, ali je lahko
PMSNS legitimni zastopnik vseh Madžarov v Prekmurju kljub temu, da katera od občinskih madžarskih samoupravnih narodnih skupnosti oziroma njeni člani zapustijo Svet PMSNS. Pobudnika zatrjujeta tudi, da je Svet PMSNS sprejel Statut v nasprotju z 8. členom prej veljavnega Statuta Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti iz leta 2006, ki je zahteval, da je treba pri sprejetju statuta za mnenje zaprositi občinske madžarske narodne samouprave, kar se ni zgodilo.
2.
Po tretji alineji 160. člena Ustave in po tretji alineji prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) je Ustavno sodišče pristojno za presojo skladnosti podzakonskih predpisov z Ustavo in zakoni. Iz vsebine pobude izhaja, da pobudnika prosita le za stališče oziroma mnenje Ustavnega sodišča o tem, ali je Svet PMSNS ob upoštevanju 9. člena ZSNS lahko sprejel prvi odstavek 1. člena Statuta, po katerem občinske
samoupravne narodne skupnosti
niso več ustanoviteljice PMSNS, oziroma ali lahko na takšen način organizirana PMSNS zastopa Madžare v Republiki Sloveniji.
Pobudnika pa niti ne zatrjujeta, da je 1. člen Statuta nezakonit ali protiustaven. Tudi 10. členu Statuta ne očitata protiustavnosti oziroma nezakonitosti, temveč se zgolj sprašujeta, ali je PMSNS lahko legitimni zastopnik vseh Madžarov v Prekmurju kljub temu, da katera od občinskih madžarskih samoupravnih narodnih skupnosti oziroma njeni člani zapustijo Svet PMSNS. Ustavno sodišče v postopku presoje ustavnosti in zakonitosti podzakonskih predpisov ni pristojno dajati stališč v zvezi z nejasnostmi, ki se morebiti pojavljajo pri uresničevanju zakona (9. člena ZSNS), oziroma svetovalnih mnenj o pravilni (zakoniti oziroma ustavnoskladni) razlagi podzakonskega predpisa, preden ni izčrpana pravna pot pred organi, ki so jih dolžni izvrševati.
[1]
Zato je treba pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti 1. in 10. člena Statuta zavreči.
3. Pobudnika zatrjujeta tudi, da je bil Statut sprejet v nasprotju z 8. členom prej veljavnega statuta iz leta 2006. Po tretjem odstavku 21. člena ZUstS odloča Ustavno sodišče pri presoji skladnosti zakonov z Ustavo oziroma skladnosti podzakonskih predpisov, predpisov lokalnih skupnosti ali splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil, z Ustavo in zakoni, tudi o ustavnosti in zakonitosti postopkov, po katerih so bili ti akti sprejeti. Vendar glede presoje ustavnosti in zakonitosti postopkov, po katerih so ti akti sprejeti, velja, da je pri zakonih Ustavno sodišče pristojno presojati samo ustavnost, ne pa morebiti tudi zakonitosti postopka za njihovo sprejemanje, pri podzakonskih aktih pa samo ustavnost in zakonitost teh postopkov, ne pa morda tudi skladnosti s postopki, predpisanimi v podzakonskih aktih.
[2]
Pobudnika zatrjujeta neskladnost postopka sprejemanja Statuta s predpisom hierarhično istega ranga. Zato je Ustavno sodišče zavrglo pobudo tudi v delu, ki se nanaša na postopek sprejemanja Statuta.
4. Ker je Ustavno sodišče pobudo zavrglo zaradi nepristojnosti, se ni ukvarjalo z vprašanjem, ali pobudnika izkazujeta pravni interes, in z vprašanjem, ali je Statut v izpodbijanem delu predpis.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Primerjaj npr. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-209/09, U-I-210/09 z dne 19. 5. 2011, sklep Ustavnega sodišča št. U-I-216/09 z dne 5. 11. 2009, odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-303/08 z dne 11. 2. 2010 (Uradni list RS, št. 14/10), sklep Ustavnega sodišča št. U-I-96/10 z dne 5. 5. 2010 (Uradni list RS, št. 40/10) in sklep Ustavnega sodišča št. U-I-78/13 z dne 11. 4. 2013.
[2]
Primerjaj npr. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-215/96 z dne 25. 11. 1999 (Uradni list RS, št. 101/99, in OdlUS VIII, 265), sklep Ustavnega sodišča št. U-I-294/95 z dne 7. 11. 1996 (OdlUS V, 152), odločbo Ustavnega sodišča št. U-I- 238/96 z dne 21. 11. 1996 (Uradni list RS, št. 71/96, in OdlUS V, 161) in sklep Ustavnega sodišča št. U-I-157/93 z dne 28. 10. 1993 (OdlUS II, 95).