U-I-42/16
Natisni
Opravilna št.:
U-I-42/16
Datum odločitve:
14. 12. 2017
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2017:U.I.42.16
Akt:
Odlok o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega družbenega plana za območje Mestne občine Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/04)

Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/09 in 15/13)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega družbenega plana za območje Mestne občine Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/04) in Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/09 in 15/13), kolikor kategorizira javno pot JP 829511 v delu, ki poteka po parc. št. 612/4 in 614/3, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Dr. Luka Lubi, Maribor
Datum vloge:
25. 2. 2016
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31247
Dokument v PDF obliki:
U-I-42-16.pdf
217 KB
Prenesite datoteko
U-I-42/16-11
14. 12. 2017
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude dr. Luka Lubija, Maribor, ki ga zastopa Lidija Lubi, Maribor, na seji 14. decembra 2017
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega družbenega plana za območje Mestne občine Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/04) in Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 8/09 in 15/13), kolikor kategorizira javno pot JP 829511 v delu, ki poteka po parc. št. 612/4 in 614/3, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku navedena predpisa. Trdi, da je lastnik parcel št. 612/4 in 614/3, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, po katerih poteka javna pot JP 829511, ter parcel št. 615/33 in 615/37, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, kjer pot ni kategorizirana. Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ptuj (v nadaljevanju Odlok o kategorizaciji) izpodbija z utemeljitvijo, da Mestna občina Ptuj z njim oziroma s prejšnjimi lastniki ni sklenila nobenega pravnega posla za pridobitev zemljišč, niti ni bil izveden postopek razlastitve. Pravočasnost pobude utemeljuje s trditvami, da je bil 21. 7. 2015 prvič obveščen, da je bila namenska raba parcel št. 604/4 in 612/4, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, opredeljena z Odlokom o spremembah in dopolnitvah prostorskih sestavin dolgoročnega in srednjeročnega družbenega plana za območje Mestne občine Ptuj (v nadaljevanju Odlok o prostorskih sestavinah), ki je začel veljati 15. 8. 2004. Mestna občina Ptuj naj ga pred tem ne bi nikdar obvestila o kategorizaciji.
2. Odlok o prostorskih sestavinah je začel veljati 15. 8. 2004,
[1]
Odlok o kategorizaciji pa 20. 8. 2009.
[2]
Odlok o prostorskih sestavinah je že pred vložitvijo pobude prenehal veljati, in sicer z uveljavitvijo Odloka o Občinskem prostorskem načrtu Mestne občine Ptuj (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 10/15, 8/16, 1/17, 14/17 – v nadaljevanju OPN).
[3]
Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ustavno sodišče praviloma presoja le veljavne predpise, na podlagi 47. člena ZUstS pa lahko presoja neveljavne predpise, če niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti. Da bi bila torej pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanih predpisov dopustna z vidika navedenih procesnih predpostavk, morata biti za vsakega izmed predpisov kumulativno izpolnjena dva pogoja: (1) izpodbijani predpis učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika in (2) pobuda mora biti vložena pravočasno glede na tretji odstavek 24. člena ZUstS; v zvezi z Odlokom o prostorskih sestavinah pa mora pobudnik glede na prvi odstavek 47. člena ZUstS izkazati tudi, (3) da niso bile odpravljene posledice zatrjevane protiustavnosti. V nadaljevanju je Ustavno sodišče preizkusilo, ali je pobuda vložena pravočasno.
3. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[4]
4. Da bi se pobudnik lahko uspešno skliceval na subjektivni rok, bi torej moral dokazati, da je za nastanek zatrjevanih škodljivih posledic lahko izvedel šele določen čas po uveljavitvi posameznega predpisa, in utemeljiti, zakaj ta čas ni mogel segati v okvir enega leta od njegove uveljavitve. Pobudnik pravočasnost pobude utemeljuje z navedbami, da je bil 21. 7. 2015 prvič obveščen o opredelitvi namenske rabe parcel št. 604/4 in 612/4, obe k. o. Krčevina pri Vurbergu, z Odlokom o prostorskih sestavinah ter da ga Mestna občina Ptuj pred tem o kategorizaciji ni obvestila. Zgolj s temi trditvami pobudnik po presoji Ustavnega sodišča ni zadostil navedenim zahtevam. Pobudnik ni niti pojasnil, zakaj za kategorizacijo in opredelitev namenske rabe ni mogel izvedeti pred obvestilom občine. Že zato pravočasnosti pobude ni izkazal. Ker je torej treba pobudo zavreči že zato, ker je prepozna, Ustavno sodišče ni preizkušalo, ali ima pobudnik pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanih predpisov in ali pobudnik izkazuje pravovarstveno potrebo iz prvega odstavka 47. člena ZUstS za oceno ustavnosti in zakonitosti neveljavnega Odloka o prostorskih sestavinah.
5.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Člen 13 Odloka o prostorskih sestavinah določa, da ta odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem vestniku Mestne občine Ptuj.
[2]
Člen 9 Odloka o kategorizaciji določa, da ta odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem vestniku Mestne občine Ptuj.
[3]
Točka 4 prvega odstavka in 4. točka drugega odstavka 131. člena OPN določata, da z dnem uveljavitve OPN preneha veljati Odlok o prostorskih sestavinah.
[4]
Glej 5. točko obrazložitve sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12).