U-I-209/14
Natisni
Opravilna št.:
U-I-209/14
Datum odločitve:
29. 1. 2016
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2016:U.I.209.14
Akt:
Pravilnik o izpitnih centrih za opravljanje vozniškega izpita za voznike motornih vozil (Uradni list RS, št. 60/15), 4. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 4. člena Pravilnika o izpitnih centrih za opravljanje vozniškega izpita za voznike motornih vozil (Uradni list RS, št. 60/15) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Šola vožnje Samo Mlekuž, s. p., Bovec
Datum vloge:
10. 10. 2014
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US30856
Dokument v PDF obliki:
U-I-209-14.pdf
151 KB
Prenesite datoteko
U-I-209/14-11
29. 1. 2016
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude samostojnega podjetnika Šola vožnje Samo Mlekuž, s. p., Bovec, na seji 29. januarja 2016
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 4. člena Pravilnika o izpitnih centrih za opravljanje vozniškega izpita za voznike motornih vozil (Uradni list RS, št. 60/15) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku navedeno določbo Pravilnika o izpitnih centrih za opravljanje vozniškega izpita za voznike motornih vozil (v nadaljevanju Pravilnik), ker naj bi spremenila dosedanji način opravljanja praktičnega dela vozniških izpitov na območju upravne enote Tolmin. V tem kraju se ta del izpita lahko opravlja le pod pogojem, da je omogočeno preverjanje kandidatov skladno z zahtevami pravilnika, ki ureja opravljanje vozniškega izpita. Pobudnik meni, da taka ureditev pomeni le to, da se praktični del izpita začne v Tolminu, nadaljuje pa se v Novi Gorici in okolici, z vožnjo po avtocesti, in se nato vrne v Tolmin. Glede na to naj bi praktični del izpita trajal tri šolske ure. To naj bi pomenilo, da izpodbijana ureditev še nadalje otežuje usposabljanje za voznike motornih vozil na tem območju. Avto šole naj bi bile še vedno prisiljene kandidate za voznike usposabljati v Novi Gorici in njeni okolici, ki je zelo oddaljena od Tolmina in še bolj od Bovca. Takšna ureditev naj bi povzročala dodatne stroške in poslabšala konkurenčni položaj pobudnika. Navaja, da naj bi bil položaj Tolmina glede usposabljanja kandidatov za voznike motornih vozil primerljiv s položajem Kočevja in Slovenj Gradca, ki ostajata izpitna centra. Razlikovanje med občinami naj bi bilo neutemeljeno, zato naj bi izpodbijana ureditev kršila načelo enakosti pred zakonom iz drugega odstavka 14. člena Ustave. Predlaga, naj Ustavno sodišče preizkusi, ali je navedeno razlikovanje upravičeno, in če ugotovi kršitev načela enakosti pred zakonom, naj Pravilnik delno ali v celoti razveljavi.
2. Ministrstvo za infrastrukturo (v nadaljevanju Ministrstvo) v odgovoru navaja, da je glavni cilj izpodbijanega predpisa v tem, da skupaj s hierarhično višjimi akti zagotavlja varnost vseh udeležencev v prometu. Pojasnjuje, da je zagotavljanje ustrezne usposobljenosti voznikov v prometu naloga države. Dostopnost do opravljanja vozniških izpitov naj bi bila zato stvar teritorialne organizacije izpitnih centrov. Ministrstvo navaja, da naj bi bila ena od ustavnih in zakonskih dolžnosti uprave, da se organizira in deluje ekonomično. Glavni razlog za izbor izpitnih centrov naj bi bil v zagotovitvi primernega prometnega okolja, v katerem se kandidati usposabljajo in opravljajo vozniški izpit. S tem naj bi bili mladi vozniki usposobljeni in preverjeni na dovolj zahtevni ravni, da jim drugi udeleženci v prometu lahko zaupajo. Ministrstvo poudarja, da je pravica do varne udeležbe v prometu močnejša od morebitnih drugih pravic, povezanih z usposabljanjem za udeležbo v prometu. Navaja, da imata tako Kočevje kot Slovenj Gradec bistveno več prebivalcev kot Tolmin in bolj raznoliko prometno infrastrukturo. Meni, da pobudnik s pavšalnimi navedbami o višjih stroških ni izkazal pravnega interesa, zato predlaga Ustavnemu sodišču, naj pobudo zavrže, podredno pa naj jo zavrne.
3. Pobudnik se je izjavil o odgovoru Ministrstva. Navaja, da naj bi njegov pravni interes izhajal iz razlogov za sum, da je kršeno ustavno načelo enakosti pred zakonom. Izpodbijana ureditev naj bi posledično posegla v pobudnikove pravice, pravni interes in pravni položaj tako, da so zanj nastale neposredne in konkretne škodljive posledice, ki vplivajo na njegov ekonomski položaj ter ogrožajo njegovo pravico do dela in zaposlitve. Navaja, da je trditev nasprotnega udeleženca, da naj izpodbijana ureditev ne bi povzročala bistveno večjih stroškov, neutemeljena in zavajajoča. Arbitrarno določeni kraji, kjer je mogoče opravljati vozniški izpit, naj bi povzročali neenakosti med Občino Tolmin in Občino Kočevje. Pobudnik namreč meni, da imata obe občini enake pogoje prometne infrastrukture, vendar se vozniški izpiti lahko opravljajo le v Kočevju, v Tolminu pa ne. Meni, da je položaj avtošol neprimerljiv s položajem javnih služb, npr. s šolstvom, saj se ta financira s proračunskimi sredstvi. Zatrjuje, da ponovna vzpostavitev možnosti opravljanja vozniškega izpita v Tolminu pod določenimi pogoji ni učinkovita, saj naj se še noben kandidat ne bi odločil zanjo.
4. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in
109/12
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
5. Pobudnik navaja, da naj bi izpodbijana ureditev zanj neposredno in konkretno povzročala škodljive posledice in tako posegala v njegov pravni položaj. Škodljive posledice naj bi ogrožale njegovo pravico do dela in zaposlitve. Meni, da takšne posledice izvirajo iz neenake obravnave občin glede možnosti opravljanja vozniških izpitov, kar dokazuje s primerjavo med pogoji za delo avtošol v Občini Kočevje in Občini Tolmin. Meni, da bi se njegov pravni položaj izboljšal, če bi se odpravile zatrjevane škodljive posledice izpodbijane ureditve. Vendar pobudnik po ustaljeni ustavnosodni presoji s takšnimi trditvami ne izkazuje pravnega, temveč ekonomski interes. Pobudnik zmotno meni, da njegov ekonomski interes sam po sebi vpliva na njegov pravni interes. Po ustaljeni ustavnosodni presoji izkazovanje ekonomskega interesa ne zadostuje za izkazovanje procesne predpostavke iz 24. člena ZUstS (glej npr. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-294/13 z dne 2. 10. 2014; tudi sklep Ustavnega sodišča št. U-I-3/14 z dne 8. 10. 2014). Zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti 4. člena Pravilnika zavrglo.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik
mag. Miroslav Mozetič
ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa,
mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec.
Sklep je sprejelo soglasno.
mag. Miroslav Mozetič
Predsednik