U-I-435/18, Up-1069/18
Natisni
Opravilna št.:
U-I-435/18, Up-1069/18
Datum odločitve:
1. 10. 2018
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2018:U.I.435.18
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 60007/2011 z dne 16. 5. 2018 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. X K 60007/2011 z dne 4. 4. 2018 

Zakon o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14 in 66/17) (ZKP), 1. odst. 283. čl.
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 60007/2011 z dne 16. 5. 2018 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. X K 60007/2011 z dne 4. 4. 2018 se zavrže.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 283. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14 in 66/17) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če pravna sredstva niso izčrpana.
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev .
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 55.b.1.5, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Zlatan Kudić, Ljubljana
Datum vloge:
20. 7. 2018
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31619
Dokument v PDF obliki:
U-I-435-18, Up-1069-18.pdf
216 KB
Prenesite datoteko
U-I-435/18-4
Up-1069/18-6
1. 10. 2018
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus ustavne pritožbe in pobude Zlatana Kudića
,
Ljubljana
, na seji 1. oktobra 2018
sklenilo:
1. Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 60007/2011 z dne 16. 5. 2018 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. X K 60007/2011 z dne 4. 4. 2018 se zavrže.
2.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 283. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14 in 66/17)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnik je zoper sklep o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico vložil pritožbo, ki jo je Okrožno sodišče s sklepom z dne 4. 4. 2018 na podlagi prvega odstavka 283. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) zavrglo kot nedovoljeno. Zoper navedeni sklep je pritožnik vložil pritožbo, ki jo je Višje sodišče s sklepom z dne 16. 5. 2018 zavrnilo kot neutemeljeno. Navedena sklepa pritožnik izpodbija z ustavno pritožbo. Zatrjuje kršitev pravic iz 22. člena, prvega odstavka 23. člena, 25. in 29. člena Ustave. Pritožnik meni, da postopek ne teče na zahtevo upravičenega tožilca, na kar naj bi opozarjal že v ugovoru zoper obtožnico, ki ga je sodišče zavrnilo. Posamezna izmed očitanih kaznivih dejanj, naj bi tudi že zastarala, na kar naj bi prav tako opozarjal v ugovoru zoper obtožnico, vendar naj do ustavitve postopka ne bi prišlo. Od sodnice naj bi na glavni obravnavi dobil pojasnilo, da se postopek nadaljuje, ker je obtožnica pravnomočna. Če bi mu ZKP dopuščal, da zoper odločitev sodišča o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico vloži pritožbo, bi take očitke lahko presojalo pritožbeno sodišče. Ker mu ZKP tega ne zagotavlja, naj zahtevam iz 22. in 25. člena Ustave ne bi bilo zadoščeno. Pritožnik Ustavnemu sodišču predlaga, naj do končne odločitve zadrži odločanje o obtožbi, na podlagi katere zoper njega pred Okrožnim sodiščem teče kazenski postopek št. X K 60007/2011.
2. Pritožnik hkrati z ustavno pritožbo vlaga tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 283. člena ZKP. V pobudi najprej opisuje potek in združitev kazenskih postopkov zoper njega, analizira spremenjeno obtožnico glede posameznih znakov očitanih kaznivih dejanj, pojasnjuje potek ugovornega postopka ter opozarja na nepravilnost in nezakonitost sklepov, ki jih izpodbija z ustavno pritožbo. Ob navedenem in ob razlagi 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) pobudnik ocenjuje, da prvi odstavek 283. člena ZKP neposredno posega v njegove pravice in njegov pravni položaj. Pobudnik nadalje navaja vsebino 277. člena ZKP in razlaga procesne situacije, v katerih se zoper odločitev iz 277. člena ZKP v skladu s prvim odstavkom 283. člena ZKP lahko pritožita oškodovanec in tožilec. Kot nesprejemljivo šteje ureditev, ki tožilcu v primeru, da senat ugovoru zoper obtožnico ugodi, dopušča pritožbo, take pritožbe pa nima obdolženec v primeru, če senat njegov ugovor zoper obtožnico zavrne. Zato meni, da je taka ureditev v prvi vrsti v neskladju s 25. členom Ustave. Izpodbijana določba naj bi bila v neskladju tudi z 22. členom Ustave. Tožilec naj bi imel v primeru, da obdolženec z ugovorom zoper obtožnico uspe in se kazenski postopek ne dopusti, pravico vložiti pritožbo. Ko pa pride do situacije, ki je za obdolženca neugodna, torej da se kazenski postopek po ugovornem postopku zoper njega nadaljuje, pa naj ZKP obdolžencu ne bi zagotavljal pritožbe.
3. Iz ustaljene ustavnosodne presoje izhaja, da pravna sredstva v primeru aktov, ki jih pritožnik izpodbija z ustavno pritožbo, niso izčrpana.
[1]
Zato je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo (1. točka izreka).
4. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena
ZUstS
. Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu pa mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja. V primerih, ko izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS (glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008, Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Pobudnik je svoj pravni interes za pobudo med drugim utemeljeval z vloženo ustavno pritožbo, ki jo je Ustavno sodišče zavrglo. Glede na navedeno in ker prvi odstavek 283. člena ZKP ne učinkuje neposredno, pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za presojo ustavnosti izpodbijane določbe. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo (2. točka izreka).
5. Glede na tako odločitev Ustavnemu sodišču tudi ni bilo treba presojati pritožnikovega predloga za začasno zadržanje izvršitve.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi pete alineje prvega odstavka 55.b člena in tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10,
56/11 in 70/17
)
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. Up-2141/07, U-I-183/07 z dne 9. 4. 2009.