U-I-117/16
Natisni
Opravilna št.:
U-I-117/16
Datum odločitve:
10. 9. 2018
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2018:U.I.117.16
Akt:
Pravilnik o upravljanju večstanovanjskih stavb (Uradni list RS, št. 60/09, 87/11 in 85/13), 7. al. 14. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti sedme alineje 14. člena Pravilnika o upravljanju večstanovanjskih stavb (Uradni list RS, št. 60/09, 87/11 in 85/13) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Aleš Jurak, Ljubljana
Datum vloge:
1. 7. 2016
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US31545
Dokument v PDF obliki:
U-I-117-16.pdf
214 KB
Prenesite datoteko
U-I-117/16-4
10. 9. 2018
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Aleša Juraka, Ljubljana, na seji 10. septembra 2018
sklenilo:
Pobuda za
začetek postopka za
oceno ustavnosti in zakonitosti sedme alineje 14. člena Pravilnika o upravljanju večstanovanjskih stavb (Uradni list RS, št. 60/09, 87/11 in 85/13)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku navedeno določbo Pravilnika o upravljanju večstanovanjskih stavb (v nadaljevanju Pravilnik), ki določa,
da se etažni lastniki soglasno odločajo o
najemu in odplačevanju posojila v breme rezervnega sklada
. Zatrjuje, da je ta določba v neskladju z drugim odstavkom 9. člena, prvim odstavkom 25. člena in drugim odstavkom 29. člena Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 69/03, 57/08, 87/11 in 27/17 – v nadaljevanju SZ-1) ter s 33. in 120. členom Ustave, posegala pa naj bi tudi v splošno svobodo ravnanja.
Pobudnik navaja, da je solastnik posameznega dela večstanovanjske stavbe, glede katere je bila z načrtom vzdrževanja predvidena toplotna izolacija in sanacija fasade. Ker naj bi šlo za večjo investicijo, zbrana sredstva rezervnega sklada pa naj za njeno pokritje ne bi zadoščala, naj bi bilo financiranje energetske obnove fasade mogoče zagotoviti le z najemom posojila v breme rezervnega sklada, za sprejetje veljavne odločitve o takem poslu pa naj etažni lastniki na svojem zboru ne bi dosegli z izpodbijano določbo predpisanega soglasja. Pobudnik meni, da izkazuje pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijane določbe, saj naj mu ne bi bilo zagotovljeno sodno varstvo v primeru, ko o najemu posojila v breme rezervnega sklada ni doseženo soglasje vseh etažnih lastnikov.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in
109/12
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3.
Izpodbijana določba ne učinkuje neposredno. V takih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2).
Odločanje o najemu posojila v breme rezervnega sklada spada med posle upravljanja večstanovanjske stavbe, o katerih etažni lastniki odločajo s podpisovanjem listine, na kateri je zapisan predlog sklepov, ali na zboru lastnikov (34. člen SZ-1). Skladno z
drugim odstavkom 37. člena SZ-1 zbor etažnih lastnikov veljavno odloča, če je na seji zbora prisotna taka večina, ki se v skladu z zakonom zahteva za odločanje.
Če predlagana odločitev ni sprejeta, ker na zboru ni bila prisotna potrebna večina,
lahko etažni lastniki, ki imajo več kot polovico solastniških deležev na skupnih delih, skladno s četrtim odstavkom 29. člena SZ-1 sodišču predlagajo, naj o poslu odloči v nepravdnem postopku. Pobudnik ima torej možnost, da z etažnimi lastniki, s katerimi dosega več kot polovico solastniških deležev, pri pristojnem sodišču vloži predlog za izdajo odločbe, ki bo
nadomestila soglasje vseh etažnih lastnikov
o najemu posojila v breme rezervnega sklada,
[1]
zoper odločbo, s katero bo sodišče prve stopnje odločilo o takem predlogu, skladno z Zakonom o nepravdnem postopku (Uradni list SRS, št. 30/86 in 20/88 – popr. – v nadaljevanju ZNP) pa bo imel možnost vložiti pritožbo, o kateri bo odločalo sodišče druge stopnje.
Šele po izčrpanju tega pravnega sredstva bo lahko pobudnik hkrati z ustavno pritožbo vložil tudi pobudo za presojo ustavnosti in zakonitosti izpodbijane določbe. Pobudnik bo ugovore o protiustavnosti in nezakonitosti izpodbijane določbe, ki jih uveljavlja s pobudo, lahko pred tem naslovil na sodišče, ki je na podlagi 125. člena Ustave vezano na Ustavo in zakon, ne pa tudi na podzakonske predpise. Ustava namreč sodnika pooblašča in mu nalaga dolžnost, da pri odločanju o pravicah in obveznostih v takih primerih ne uporabi z Ustavo in zakonom neskladnih podzakonskih predpisov (t. i.
exceptio illegalis
). Glede na navedeno pobudnik ne izkazuje neposrednega pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe Pravilnika. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Prim. sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 3389/2016 z dne 19. 4. 2017.