U-I-478/18, Up-1365/18
Natisni
Opravilna št.:
U-I-478/18, Up-1365/18
Datum odločitve:
13. 12. 2018
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2018:U.I.478.18
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Ip 1375/2018 z dne 6. 8. 2018 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VL 1799/2018 z dne 6. 3. 2018

Zakon o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15 in 11/18) (ZIZ), 29.b, 61. čl. in 62. čl.
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Ip 1375/2018 z dne 6. 8. 2018 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VL 1799/2018 z dne 6. 3. 2018 se ne sprejme.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 29.b in 61. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15 in 11/18) se zavrže.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju se zavrne.
Pobudnica sama nosi svoje stroške postopka s pobudo in ustavno pritožbo.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
1.4.14.3 - Ustavno sodstvo - Postopek - Stroški - Stroški postopka.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 26.2, 34.1, 49.1, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Družba Agis Technologies, d.d., Ptuj
Datum vloge:
23. 10. 2018
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe, zavrženje, zavrnitev
Dokument:
US31712
Dokument v PDF obliki:
U-I-478-18, Up-1365-18.pdf
222 KB
Prenesite datoteko
U-I-478/18-4
Up-1365/18-5
13. 12. 2018
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe družbe Agis Technologies, d. d., Ptuj, ki jo zastopa Odvetniška družba Brumec, o. p., d. o. o., Ljubljana, na seji 13. decembra 2018
sklenilo:
1. Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Ip 1375/2018 z dne 6. 8. 2018 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. VL 1799/2018 z dne 6. 3. 2018 se ne sprejme.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 29.b in 61. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15 in 11/18) se zavrže.
3. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju se zavrne.
4. Pobudnica sama nosi svoje stroške postopka s pobudo in ustavno pritožbo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica izpodbija v izreku navedene določbe Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Zatrjuje njihovo neskladje z 2., 14., 22., 23. in 25. členom Ustave. Navedbe o protiustavnosti pobudnica utemeljuje predvsem z izpostavljanjem neugodnega procesnega položaja dolžnika v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine. Dolžnikov položaj naj bi bil v različnih vidikih otežen v primerjavi s položajem toženca v pravdnem postopku. Poleg tega naj bi bil v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine dolžnik obravnavan neenakopravno v primerjavi z drugimi dolžniki, ki prav tako niso dolžniki terjatev na podlagi verodostojne listine
2. Pobudnica vlaga tudi ustavno pritožbo, s katero izpodbija sklep Višjega sodišča v Ljubljani, ki je potrdilo sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani, da se zavrže pritožba pritožnice zoper sklep, s katerim je sodišče prve stopnje ugodilo ugovoru pritožnice in razveljavilo sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, izdan zoper pritožnico, v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba (z napotilom, da bo o zahtevku in stroških odločalo pristojno sodišče v pravdnem postopku). Sodišči sta menili, da pritožnica nima pravnega interesa za pritožbo zoper tak sklep, ker ta zanjo sploh ne pomeni neugodne odločbe, saj naj glede na zakonsko ureditev pritožnica v tej fazi postopka ugodnejše odločbe sploh ne bi mogla pričakovati. Višje sodišče je podrobno pojasnilo, da ZIZ ne dopušča take odločitve o obrazloženem ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, za kakršno se zavzema pritožnica (torej, da bi sodišče lahko razveljavilo sklep o izvršbi in zavrnilo ali zavrglo predlog za izvršbo).
3. Pritožnica v ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 2., 14., 22., 23. in 25. člena Ustave. Bistvo njenih očitkov je stališče, da sodišče sploh ne bi smelo ugoditi predlogu za izvršbo, ki se je skliceval na listino, ki sploh ni verodostojna listina. Po mnenju pritožnice bi morala sodišča v takih primerih poskrbeti, da se postopek izterjave ustavi že v fazi izvršilnega postopka, ne pa da se upnika "nagradi" z nadaljevanjem postopka v pravdi. Mogoča naj bi bila zanjo ugodnejša odločitev o njenem ugovoru, kot pa je sklep o razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine v delu, v katerem se dovoli izvršba, in o nadaljevanju postopka kot pri ugovoru zoper plačilni nalog. To naj bi bila odločitev o bodisi zavrnitvi bodisi zavrženju predloga upnika za izvršbo na podlagi verodostojne listine.
B.
4. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) (1. točka izreka).
5. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Ko predpis ne učinkuje neposredno, se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče je podrobneje obrazloženo v sklepu Ustavnega sodišča št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).
6. Pobudnica utemeljuje svoj pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb ZIZ z vloženo ustavno pritožbo zoper sklep o zavrženju njene pritožbe zoper sklep o razveljavitvi sklepa o izvršbi v delu, v katerem je dovoljena izvršba. Sodišče pri izdaji sklepa, ki ga pobudnica izpodbija z ustavno pritožbo, ni uporabilo 29.b člena
[1]
in 61. člena ZIZ.
[2]
Glede na to odločitev o pobudi za oceno ustavnosti teh dveh določb na pravni položaj pobudnice v obravnavanem izvršilnem postopku ne bi mogla učinkovati. Zato pobudnica ne izkazuje pravnega interesa za preizkus skladnosti 29.b in 61. člena ZIZ z Ustavo. Zato je Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo (2. točka izreka).
7. Člen 62 ZIZ med drugim določa, kako mora sodišče ravnati z obrazloženim ugovorom zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, s katerim dolžnik sklep izpodbija v celoti ali samo v delu, v katerem mu je bilo naloženo, naj terjatev plača. Prav v tej določbi je urejeno pravno pravilo, ki ga je uporabilo sodišče, ki je ugodilo pobudničinemu ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine – da sodišče sklep o izvršbi (v delu, v katerem je dovoljena izvršba) razveljavi in odloči, naj se postopek nadaljuje kot pri ugovoru zoper plačilni nalog. Mogoče je sprejeti stališče, da sta 62. člen ZIZ uporabili tudi sodišči, ki sta izdali sklepa, ki ju pobudnica izpodbija z ustavno pritožbo. Višje sodišče je namreč pojasnilo, da pobudnica nima pravnega interesa za pritožbo zoper sklep, s katerim je bilo ugodeno njenemu ugovoru, ker zakon (v tem okviru pa prav 62. člen ZIZ) ne dopušča zanjo ugodnejše odločbe, kot pa je vsebovana v navedenem sklepu. Pri tem je Višje sodišče pojasnilo, da iz 62. člena ZIZ ne izhaja, da je dopustna ugoditev ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine in zavrženje oziroma zavrnitev predloga za izvršbo. Vsebina, ki je po razlagi Višjega sodišča v 62. členu ZIZ ni, pa je prav tista vsebina, za katero pobudnica trdi, da jo Ustava zahteva (in s tem smiselno 62. členu ZIZ očita protiustavno pravno praznino, ki naj bi imela za posledico zavrženje pritožničine pritožbe). Na podlagi navedenega ima pobudnica pravni interes za vložitev pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti 62. člena ZIZ.
8. Po drugem odstavku 26. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča ta pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti 62. člena ZIZ zavrnilo (3. točka izreka).
9. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Navedena določba se po prvem odstavku 49. člena ZUstS uporablja tudi v postopku z ustavno pritožbo. Ker v obravnavani zadevi ni razlogov za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 4. točke izreka tega sklepa.
C.
10.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena, tretjega odstavka 25. člena, drugega odstavka 26. člena, prvega odstavka 34. člena in prvega odstavka 49. člena v zvezi s prvim odstavkom 34. člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11 in 70/17) v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Jadranka Sovdat
Predsednica
[1]
Navedena določba ureja dolžnost plačila sodne takse za predlog za izvršbo, ugovor in pritožbo in posledice njenega neplačila.
[2]
Navedena določba ureja obvezno vsebino ugovora zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, določa sodišče, ki je pristojno za odločanje o ugovoru, rok za vložitev ugovora v meničnih in čekovnih sporih, možnost ugovora po izteku roka in omejitev ugovornih razlogov v postopkih zoper menične zavezance.
⇒