U-I-513/18
Natisni
Opravilna št.:
U-I-513/18
Datum odločitve:
16. 6. 2020
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2020:U.I.513.18
Akt:
Stanovanjski zakon (Uradni list RS, št. 69/03, 57/08, 87/11, 27/17 in 59/19) (SZ-1), 106. čl.
Izrek:
Pobuda za oceno ustavnosti 106. člena Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 69/03, 57/08, 87/11, 27/17 in 59/19)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Stevo Spasojević
Datum vloge:
17. 12. 2018
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32437
Dokument v PDF obliki:
U-I-513-18.pdf
210 KB
Prenesite datoteko
U-I-513/18-8
16. 6. 2020
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Steva Spasojevića,
Prevalje
, na seji 16. junija 2020
sklenilo:
Pobuda za oceno ustavnosti 106. člena Stanovanjskega zakona (Uradni list RS, št. 69/03, 57/08, 87/11
,
27/17
in 59/19
)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku tega sklepa navedeno zakonsko določbo. Zatrjuje, da je v neskladju z Ustavo, ker posega v pridobljene pravice, v svobodno izbiro prebivališča, dostojanstvo in zasebnost. Navaja, da je prejel obvestilo Občine Prevalje o odpovedi najemne pogodbe. Predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijano določbo razveljavi.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo,
109/12 in 23/20
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3.
Zakonska ureditev, ki jo pobudnik izpodbija, ne učinkuje neposredno.
[1]
V takih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče je podrobneje obrazloženo v sklepu Ustavnega sodišča št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82). V takih primerih je predpostavka za vložitev tako ustavne pritožbe kot pobude vsebinsko izčrpanje pravnih sredstev. To pomeni, da mora pobudnik trditve o domnevni protiustavnosti ureditve, na podlagi katere temelji odločitev v njegovem primeru, uveljavljati že v postopku pred pristojnimi sodišču (tako že v sklepu Ustavnega sodišča št. U-I-330/05, U-I-331/05, U-I-337/05 z dne 18. 10. 2007, Uradni list, št. 101/07, in OdlUS XVI, 79). Iz navedb v pobudi in iz prilog ne izhaja, da bi o odpovedi najemne pogodbe odločalo sodišče oziroma da bi pritožnik očitke o neskladju izpodbijane določbe z Ustavo že uveljavljal v postopku pred rednimi sodišči, kar pomeni, da jih materialno ni izčrpal. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10,
56/11, 70/17 in 35/20
)
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
[1]
Najemna in podnajemna pogodba se ob sporu odpovedujeta s tožbo pri sodišču splošne pristojnosti (tretji odstavek 112. člena Stanovanjskega zakona – v nadaljevanju SZ-1). Tudi v sporu o primernosti drugega stanovanja odloča sodišče (šesti odstavek 106. člena SZ-1).
⇒