U-I-45/17
Natisni
Opravilna št.:
U-I-45/17
Datum odločitve:
23. 4. 2020
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2020:U.I.45.17
Akt:
Odlok o Občinskem prostorskem načrtu Občine Brezovica (Uradni list RS, št. 23/16), 6. odst. 78. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti šestega odstavka 78. člena Odloka o Občinskem prostorskem načrtu Občine Brezovica (Uradni list RS, št. 23/16)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Franci Boštjančič, Brezovica pri Ljubljani
Datum vloge:
28. 3. 2017
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32402
Dokument v PDF obliki:
U-I-45-17.pdf
215 KB
Prenesite datoteko
U-I-45/17-5
23. 4. 2020
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Francija Boštjančiča, Brezovica pri Ljubljani, ki ga zastopa Bogomir Horvat, odvetnik v Kopru, na seji 23. aprila 2020
sklenilo:
Pobuda za
začetek postopka za
oceno ustavnosti in zakonitosti šestega odstavka 78. člena Odloka o Občinskem prostorskem načrtu Občine Brezovica (Uradni list RS, št. 23/16)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku tega sklepa navedeno določbo Odloka o občinskem prostorskem načrt Občine Brezovica (v nadaljevanju Odlok). Odlok ureja prostorski načrt Občine Brezovica (v nadaljevanju Občina), med drugim v 78. členu ureja splošne izvedbene pogoje za gradnjo in urejanje cest ter gradnjo v varovalnih pasovih cest. Izpodbijana določba kot enega izmed teh pogojev določa, da je na koncu ulic, kolikor se te ne nadaljujejo, potrebno zagotoviti prostor za obračanje vozil, in sicer v takšni velikosti, da se zagotovi nemoteno izvajanje dela javne službe odvoza odpadkov in zimske službe. Pobudnik je  lastnik parcele št. 589/11, k. o. Brezovica, in solastnik parcele št. 589/12, k. o. Brezovica, po kateri poteka Debevčeva pot. Nasprotuje temu, da bi moral na podlagi izpodbijane določbe ob svoji hiši omogočiti obračališče vozil za javno in zimsko službo, čeprav je od leta 1987, ko je hišo zgradil, zimska in javna služba normalno obračala na zemljiščih, ki niso na koncu ulice, in čeprav gre za zasebno pot, katere vzdrževanje je v domeni lastnikov poti, ne pa v pristojnosti Občine. Trdi, da je vsaka omejitev lastninske pravice na njegovi nepremičnini (dvorišču) na podlagi takšnega Odloka, ki naj bi olajšal izvajanje javne in zimske službe na zasebni poti v njegovi solasti, protiustavna in nezakonita. Zatrjuje, da je izpodbijana določba v neskladju s tretjim odstavkom 15. člena in 33. členom Ustave, ker nesorazmerno in v nasprotju z Ustavo posega v njegovo lastninsko pravico. Trdi, da je izpodbijana določba tudi v nasprotju s tretjim odstavkom 153. Ustave, ker ni v skladu z zakoni, in sicer z 92. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 110/02 in 8/03 – popr. – v nadaljevanju ZUreP-1), drugim odstavkom 3. člena Zakona o gospodarskih javnih službah (Uradni list RS, št. 32/93 in 57/11 – ZGJS) in prvim odstavkom 12. člena Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – v nadaljevanju ZCes-1). Trdi tudi, da ni pravne podlage in da ni podana javna korist za izvajanje javne in zimske službe na zasebni poti in zasebnem dvorišču. Predlaga, naj Ustavno sodišče izpodbijano določbo odpravi.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču,
Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo,
109/12 in 23/20
– v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Izpodbijana določba se nanaša na gradnjo cest in pri prostoru za obračanje zajema območje na koncu ulice in ne zemljišč izven ulice. Pojem in status javnih cest ureja 3. člen ZCes-1. Javne ceste so prometne površine, ki so splošnega pomena in jih lahko vsakdo prosto uporablja na način in pod pogoji, določenimi s predpisi, ki urejajo ceste, in pravili cestnega prometa. Prvi odstavek 39. člena ZCes-1 določa, da so javne ceste državne in občinske. Po drugem odstavku 39. člena ZCes-1 so državne ceste v lasti Republike Slovenije, občinske pa v lasti občin.
4. Gradnja cest neposredno na podlagi izpodbijanega Odloka ni mogoča, temveč mora pristojni upravni organ v postopku izdaje gradbenega dovoljenja izdati odločbo, s katero odloči o gradnji in določi konkretne pogoje, ki jih je treba pri gradnji upoštevati, investitor pa mora v postopku izdaje gradbenega dovoljenja izkazati tudi pravico graditi. Za gradnjo javne ceste se lahko lastninska pravica na nepremičnini odvzame ali obremeni (drugi odstavek 12. člena ZCes-1). Razlastitev in omejitev lastninske pravice je urejena v Zakonu o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 61/17 – v nadaljevanju ZUreP-2), ki je razveljavil ZUreP-1, na katerega se sklicuje pobudnik, in ki se je uporabljal do začetka uporabe ZUreP-2.
[1]
Razlastitev poteka v razlastitvenem postopku, v katerem na prvi stopnji odločajo upravne enote, na drugi stopnji pa pristojno ministrstvo. V tem postopku ima položaj razlastitvenega zavezanca lastnik nepremičnine, ki je predmet razlastitve.
[2]
Omejitev lastninske pravice pa poteka v postopku omejitve s pravico uporabe za določen čas ali obremenitve s služnostjo v javno korist.
[3]
Kolikor bo pobudnik v postopku izdaje gradbenega dovoljenja sodeloval kot stranka oziroma stranski udeleženec
[4]
oziroma v postopku razlastitve kot razlastitveni zavezanec oziroma kot zavezanec v postopku omejitve lastninske pravice, bo lahko v teh postopkih uveljavljal tudi očitke o protiustavnosti in nezakonitosti izpodbijane določbe.
5. Po ustaljeni ustavnosodni presoji se v primerih, ko izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Iz razlogov, navedenih v citiranem sklepu, pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti izpodbijane določbe. Ustavno sodišče je zato njegovo pobudo zavrglo.
6. Ustavno sodišče še pojasnjuje, da se občinske ceste kategorizirajo na lokalne ceste, javne poti ter občinske kolesarske poti (tretji odstavek 39. člena ZCes-1). Skladno z ustavnopravno presojo mora občina pred morebitno kategorizacijo določene poti na zemljišču, ki ni občinska last, z lastnikom skleniti pravni posel za pridobitev zemljišča oziroma prav tako speljati postopek razlastitve, sicer je predpis, s katerim občina kategorizira javno cesto, v neskladju z Ustavo (npr. odločba št. U-I-289/12 z dne 24. 1. 2013, Uradni list RS, št. 16/13). Izpodbijana določba ne ureja kategorizacije cest, niti ne izvajanja v njej navedenih obveznih gospodarskih javnih služb – zimske službe kot ene izmed rednih vzdrževalnih del na javnih cestah
[5]
in odvoza komunalnih odpadkov kot dela obvezne občinske gospodarske javne službe varstva okolja.
[6]
Zato se je Ustavno sodišče pri preizkusu pobude omejilo na presojo obstoja pravnega interesa z vidika vsebine izpodbijane določbe, tj. z vidika splošnih pogojev za gradnjo cest, in ne tudi z vidika kategorizacije poti oziroma z vidika namena izvajanja gospodarskih javnih služb.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik
[1]
Glej 299. člen ZUreP-2 v zvezi s 303. členom ZUreP-2: ZUreP-2 se je začel uporabljati 1. 6. 2018.
[2]
Glej 196. člen ZUreP-2.
[3]
Glej 210. in 211. člen ZUreP-2.
[4]
Glej 36. in 54. člen Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 61/17 in 72/17– popr. – GZ).
[5]
Glej 10. člen Pravilnika o rednem vzdrževanju javnih cest (Uradni list RS, št. 38/16).
[6]
Glej 149. člen Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 39/06 – uradno prečiščeno besedilo, 70/08, 108/09, 48/12, 57/12, 92/13, 56/15, 102/15 in 30/16 – ZVO-1).
⇒