U-I-443/20
Natisni
Opravilna št.:
U-I-443/20
Datum odločitve:
25. 1. 2021
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2021:U.I.443.20
Akt:
Zakon o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14, 66/17, 22/19 in 200/20) (ZKP)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14, 66/17, 22/19 in 200/20) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena Zakona o Ustavnem sodišču, se pobuda zavrže.
Geslo:
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Dejan Mauko, Gornja Radgona
Datum vloge:
11. 12. 2020
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32748
Dokument v PDF obliki:
U-I-443-20.pdf
112 KB
Prenesite datoteko
U-I-443/20-4
25. 1. 2021
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Dejana Mauka, Gornja Radgona, na seji 25. januarja 2021
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13, 87/14, 66/17, 22/19 in 200/20) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija Zakon o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP). Navaja, da pobudo vlaga na podlagi "prejetih kaznivih, goljufivih ter skorumpiranih sklepov s strani sodišč ter državnih tožilcev". Meni, da je ZKP izrazito protiustaven, kazniv ter goljufiv v delu pravice do sodne odprave spornih odločb državnih uradov Republike Slovenije. Omogočal naj bi tudi korupcijo in zlorabo oblasti. Javni uslužbenci naj bi namerno izdajali napačne odločbe v korist države. Skorumpirana sodišča naj bi odločala v korist države s pomočjo ponarejenih dokazov ter lažnih izjav uslužbencev. Tožilci naj bi pustili "zadeve ležati v predalu", nato naj bi jih zavrgli, kar naj bi predstavljalo izredno veliko sistemsko korupcijo. Pobudnik poudarja, da morajo oškodovanci vlagati tožbe na lastne stroške, medtem ko javni uslužbenci ne plačajo nič. Koruptivno naj bi ravnali tudi odvetniki, in sicer v korist države in na škodo svojih strank. Kršena naj bi bila zakonodaja Republike Slovenije in v celoti tudi Ustava, saj naj bi imeli državljani pravico do zakonitih in pravičnih sodnih postopkov pred sodišči. Šlo naj bi za izredno veliko diskriminacijo in zlorabo oblasti, saj naj bi bilo iskanje pravice omogočeno le peščici premožnih.
2. Za vsebinsko obravnavo pobude morajo biti izpolnjene procesne predpostavke, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12 in 23/20 – v nadaljevanju ZUstS). Ta v drugem odstavku 24.b člena določa, da mora pobuda vsebovati naslednje podatke: navedbo členov predpisa, ki se s pobudo izpodbijajo; navedbo številke Uradnega lista Republike Slovenije ali drugega uradnega glasila, v katerem je bil izpodbijani predpis objavljen; navedbo razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom; podatke o izpolnjevanju z zakonom določenih pogojev za vložitev pobude in druge podatke, ki jih določi Poslovnik Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20 – v nadaljevanju Poslovnik). Pobuda mora vsebovati še podatke, iz katerih je razvidno, da izpodbijani predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Pobudnik mora predložiti tudi ustrezne listine, na katere se sklicuje za utemeljitev svojega pravnega interesa.
3. Pobudnik v pobudi ne navede številke Uradnega lista RS, v katerem je bil objavljen predpis, ki ga izpodbija. Prav tako iz pobude ni mogoče razbrati, katere člene ZKP izpodbija. Razvidno ni niti, katera vsebinska zakonska ureditev naj bi bila protiustavna ali da bi bil izpodbijani predpis protiustaven zaradi protiustavne pravne praznine. V zvezi z razlogi neskladnosti z Ustavo bi bilo sicer mogoče razbrati, da se pobudnik smiselno opira na pravico do sodnega varstva iz 23. člena Ustave in zatrjuje zlorabo oblasti, ki je prepovedana skladno z načeli pravne države iz 2. člena Ustave. Vendar pa pobudnik neskladje ZKP z Ustavo utemeljuje le z razlogi, ki se ne nanašajo na določbe ZKP, temveč povsem posplošeno na ravnanje tožilstva, sodišč in odvetnikov. Pobudnik torej ne poda razlogov neskladnosti ZKP z Ustavo.
4. Pobudnik prav tako ne podaja podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, kako izpodbijani predpis neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma njegov pravni položaj. Ne navaja, da bi bil v kazenskem postopku ali da bi mu bil izdan posamični pravni akt, ki bi se opiral na določbe ZKP. V zvezi s tem ne prilaga listin, iz katerih bi bil razviden njegov pravni interes za presojo ZKP. Glede na navedeno pobuda ne vsebuje zahtevanih podatkov iz 24.b člena ZUstS.
5. V skladu s tretjim odstavkom 25. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrže, če pogoji iz drugega odstavka 24.b člena ZUstS niso izpolnjeni. Ker pobuda navedenih pogojev ne izpolnjuje, njena obravnava ni mogoča in jo je Ustavno sodišče zavrglo.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik