U-I-63/22
Natisni
Opravilna št.:
U-I-63/22
Datum odločitve:
14. 3. 2022
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2021:U.I.63.22
Akt:
Kazenski zakonik (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16, 27/17, 23/20 in 91/20) (KZ-1), 308. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 308. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16, 27/17, 23/20 in 91/20) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Del kazenske norme, s katerim je predpisana kazen, ne posega neposredno v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Sbawoon Khan, Koper
Datum vloge:
23. 2. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33116
Dokument v PDF obliki:
U-I-63-22.pdf
116 KB
Prenesite datoteko
U-I-63/22-4
14. 3. 2022
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Sbawoona Khana, Koper, ki ga zastopata Peter Prus Pipuš in Andrej Pipuš, odvetnika v Mariboru, na seji 14. marca 2022
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 308. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16, 27/17, 23/20 in 91/20) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija 308. člen Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1). Nasprotuje spremembam predpisane kazni zapora v tretjem in šestem odstavku 308. člena KZ-1, uvedenim z Zakonom o spremembi Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 91/20 – KZ-1G). Predlaga, naj Ustavno sodišče ugotovi neskladnost izpodbijane ureditve z Ustavo in do končne odločitve zadrži njeno izvrševanje.
2. Po prvem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) mora tisti, ki vloži pobudo za začetek postopka, izkazati svoj pravni interes ob vložitvi pobude. Ta je podan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj (drugi odstavek 24. člena ZUstS).
3. Pravni interes za začetek postopka presoje ustavne skladnosti KZ-1 pobudnik utemeljuje z navedbo, da je v kazenskem postopku zaradi očitka storitve kaznivega dejanja po 308. členu KZ-1 in da sta mu bili na tej podlagi izrečeni zaporna in denarna kazen.
4. Kazenski postopek na splošno in obtožnica posebej predstavljata obliko poseganja v pravni položaj posameznika, ki ima podlago v kazenskopravnih normah. V skladu s prvim odstavkom 23. člena Ustave ima pobudnik pravico, da o obtožbi proti njemu odloča sodišče. Pred izčrpanjem te možnosti ne izkazuje pravnega interesa za presojo ustavnosti izpodbijanega predpisa pred Ustavnim sodiščem.
[1]
5. Dokazil o zatrjevani obsodilni sodbi pobudnik ni predložil. V takem položaju Ustavno sodišče pobudnika pozove k dopolnitvi pobude (tretji odstavek 24.b člena ZUstS). Vendar Ustavno sodišče pobudnika ni pozvalo k dopolnitvi pobude, ker pravnega interesa iz razlogov, pojasnjenih v nadaljevanju obrazložitve tega sklepa, s predložitvijo sodbe ne bi mogel utemeljiti.
6. Pobudnik namreč izpodbija sestavni del kazenske norme, s katerim je predpisana kazen. Po stališču Ustavnega sodišča predpis sicer poseže v pravico pobudnika, ki mu je bila izrečena kazen na podlagi izpodbijane določbe. Ker pa sme v skladu z 2. členom Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo – ZKP) kazensko sankcijo izreči storilcu kaznivega dejanja samo z zakonom ustanovljeno pristojno sodišče v postopku, ki se uvede in izvede po tem zakonu, je za izrek kazni torej predvidena izdaja oblastnega posamičnega akta – obsodilne sodbe –, kar pomeni, da določba o kazni, na kateri temelji obsodilna sodba, le posredno posega v pravni položaj pobudnika.
[2]
V primerih, ko predpis ne učinkuje neposredno, se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS.
[3]
Pobudnik ne navaja, da bi zoper zatrjevano sodbo vložil pravno sredstvo. Hkrati s pobudo ni vložil ustavne pritožbe. Glede na navedeno pobudnik ne bi izkazoval pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane zakonske določbe niti v primeru, da bi predložil ustrezna dokazila o zatrjevani obsodilni sodbi. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnici in sodniki dr. Rok Čeferin,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik
[1]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-141/21, U-I-144/21, U-I-145/21, U-I-142/21, U-I-146/21, U-I-143/21 z dne 2. 9. 2021.
[2]
Primerjaj prav tam.
[3]
To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).