Up-1023/20, U-I-399/20
Natisni
Opravilna št.:
Up-1023/20, U-I-399/20
Datum odločitve:
28. 9. 2022
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2022:Up.1023.20
Akt:
Uredba o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev (Uradni list RS, št. 110/04, 124/04 in 42/15), 9., 10., 11., 12., 13. in 14. čl., 1., 2., 3., 4., 5 in 6. odst. 15. čl. ter 16., 17. in 18. čl.

Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 34/2020 z dne 27. 2. 2020 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. VI Ps 992/2017 z dne 30. 10. 2019
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 9., 10., 11., 12., 13. in 14. člena, prvega, drugega, tretjega, četrtega in šestega odstavka 15. člena ter 16., 17. in 18. člena Uredbe o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev (Uradni list RS, št. 110/04, 124/04 in 42/15) se zavrže.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 15. člena Uredbe o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev se zavrne.
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 34/2020 z dne 27. 2. 2020 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. VI Ps 992/2017 z dne 30. 10. 2019 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 26.2, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
podzakonski akt, posamični akt
Vlagatelj:
Irena Solina, Ceršak
Datum vloge:
22. 9. 2020
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US33341
Dokument v PDF obliki:
Up-1023-20, U-I-399-20.pdf
123 KB
Prenesite datoteko
Up-1023/20-7
U-I-399/20-6
22. 9. 2022
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe Irene Solina, Ceršak, ki jo zastopa Erik Kralj, odvetnik v Mariboru, na seji 22. septembra 2022
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 9., 10., 11., 12., 13. in 14. člena, prvega, drugega, tretjega, četrtega in šestega odstavka 15. člena ter 16., 17. in 18. člena Uredbe o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev (Uradni list RS, št. 110/04, 124/04 in 42/15) se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 15. člena Uredbe o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev se zavrne.
3. Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 34/2020 z dne 27. 2. 2020 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. VI Ps 992/2017 z dne 30. 10. 2019 se ne sprejme.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je z izpodbijano sodbo odločilo o treh tožbah pritožnice, vloženih zoper tri odločbe Centra za socialno delo Pesnica z dne 16. 1. 2017, z dne 24. 7. 2017 in z dne 7. 8. 2017, s katerimi je bilo odločeno o oprostitvah in plačilu storitve za upravičenko Marijo Gajzler (mati pritožnice) in ostale zavezance, med njimi tudi pritožnico. Sodišče je zavrnilo tožbene zahtevke za odpravo navedenih odločb in ugotovitev, da pritožnica ni zavezanka za plačilo storitve institucionalnega varstva (oskrbe v domu za starejše) Marije Gajzler. Odločilo je, da pritožnica sama nosi svoje stroške postopka. Višje sodišče je zavrnilo pritožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je tudi, da pritožnica sama krije svoje stroške postopka. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije.
2. Sodišči sta, sklicujoč se na sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 133/2018 z dne 19. 3. 2019, zavrnili pritožničine navedbe, da je peti odstavek 15. člena Uredbe
o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialno varstvenih storitev (v nadaljevanju Uredba), ki ureja plačilno sposobnost zavezanca, katerega zakonec ali oseba, s katero živi v dalj časa trajajoči življenjski skupnosti, ima lasten dohodek, v neskladju z načelom pravne države iz 2. člena in s 87. členom Ustave. Po njuni oceni Uredba ne presega pooblastila iz tretjega odstavka 100. člena Zakona o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo in nasl. – v nadaljevanju ZSV). Opozorili sta, da je pri izračunu plačilne sposobnosti po petem odstavku 15. člena Uredbe v prvi vrsti poudarjena preživninska obveznost otrok upravičenca, ki so poleg upravičenca prvi v vrsti za plačilo storitev. Zato se ob večanju dohodka zavezanca (otroka upravičenca) povečuje njegova plačilna sposobnost in obratno. Sodišči sta poudarili, da preživninska obveznost iz 124. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (Uradni list RS, št. 69/04 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZZZDR) ne zavezuje zakonca zavezanca, zato se njegov dohodek upošteva le v manjši meri. Dohodek zakonca naj bi se v celoti upošteval pri izračunu meje socialne varnosti družine, ki je znesek, ki mora ostati upravičencu in njegovim družinskim članom oziroma zavezancu in njegovim družinskim članom za preživljanje po plačilu prispevka za opravljeno storitev (5. točka 2. člena Uredbe). Pri izračunu plačilne sposobnosti zavezanca pa naj bi se dohodek zakonca upošteval omejeno, največ do polovice meje socialne varnosti družine. V tem delu naj bi enačba za izračun plačilne sposobnosti zasledovala tudi cilj, da zaradi plačila storitev institucionalnega varstva za upravičenca niso socialno ogroženi otroci in zakonec zavezanca za plačilo. Sodišči sta še opozorili, da ima preživljanje otrok in zakonca, ki jih je zavezanec dolžan preživljati, prednost pred preživljanjem staršev (131.b člen ZZZDR). V nasprotnem primeru naj bi bil tudi zakonec zavezanca dolžan preživljati upravičenca (starša zavezanca) oziroma bi nanj prešla glavnina preživninske obveznosti, za kar pa naj ne bi bilo podlage v veljavnih pravnih predpisih.
3. Pritožnica sodiščema očita, da sta svoji odločitvi oprli na protiustavno ureditev pravice do oprostitve obveznosti plačila socialnovarstvenih storitev v Uredbi in da se do njenih očitkov o protiustavnosti Uredbe, posebej petega odstavka 15. člena Uredbe, nista opredelili skladno z zahtevami 22. člena Ustave. Višjemu sodišču v posledici navedene kršitve očita še kršitev 25. člena Ustave.
4. Pritožnica vlaga tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Uredbe. Ustavnemu sodišču predlaga, naj oceni ustavnost in zakonitost Uredbe, zlasti njenega II. poglavja (9. do 19. člen), posebej pa še petega odstavka 15. člena. Meni, da zakonodajalec niti z ZZZDR niti z ZSV ni določil vsebinskega okvira za udejanjanje pravice do oprostitve obveznosti plačila socialnovarstvenih storitev. Pooblastilo v tretjem odstavku 100. člena ZSV naj bi bilo presplošno. Zakonodajalec naj bi v neskladju s 87. členom Ustave prepustil Vladi, da uredi pravice in obveznosti upravičencev in zavezancev. Glede petega odstavka 15. člena Uredbe pobudnica navaja, da določa plačilno sposobnost zavezanca, katerega zakonec ali oseba, s katero živi v dalj časa trajajoči življenjski skupnosti, ima lastni dohodek, na način, da je ta obratno sorazmerna z višino dohodka zakonca. Ob isto visokih prejemkih oziroma vrednem premoženju zavezanca naj bi višji dohodki zakonca prinašali nižjo plačilno sposobnost in končno breme zavezanca, nižji pa višjo. Navedeno pobudnica prikaže tudi z izračuni – tako hipotetičnimi kot na primeru njene sestre, druge zavezanke Marije Mlinarič. V zvezi z obveznostjo slednje pobudnica opozarja, da se je njena plačilna sposobnost po novejši odločitvi Centra za socialno delo povečala, čeprav se je dohodek njenega moža znižal, s tem pa tudi njuni skupni družinski prejemki. Meni, da ima izpodbijana ureditev nevzdržni učinek, ki se kaže v tem, da so finančno krepkejše družine glede dolžnega prispevka enega od njihovih članov h kritju stroškov domske namestitve roditelja obremenjene manj od finančno šibkejših družin, katerih člani so tudi dolžni prispevati h kritju stroškov domske namestitve roditelja. Meni še, da bi zakonodajalec (in ne Vlada) kot eno izmed meril za ugotavljanje plačilne sposobnosti zavezanca smel določiti upoštevanje vseh preživljalskih upravičencev zavezanca in njihovih lastnih prejemkov, premoženja ter višine njihovih preživljalskih upravičenj, vendar ne na način, ko sta pri istih prihodkih zavezanca njegova plačilna sposobnost in njegovo finančno breme obratno sorazmerna višini prejemkov in premoženja zakonca. Izpodbijana ureditev iz petega odstavka 15. člena Uredbe naj bi glede na navedeno posegala v pravico do enakega varstva pravic in kršila načelo pravne države.
B.
5. Izpodbijane določbe Uredbe ne učinkujejo neposredno. V takih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Pobudničin pravni interes temelji na vloženi ustavni pritožbi. V skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo mora pobudnik očitke o protiustavnosti podzakonske ureditve po vsebini izčrpati v predhodnih sodnih postopkih. Pobudnica je v sodnem postopku izrecno zatrjevala protiustavnost in nezakonitost petega odstavka 15. člena Uredbe, ne pa drugih določb Uredbe, ki jih izpodbija s pobudo. Zato ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti teh določb. Ustavno sodišče je zato njeno pobudo v tem delu zavrglo (1. točka izreka).
6. Po drugem odstavku 26. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti petega odstavka 15. člena Uredbe ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (2. točka izreka).
7. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (3. točka izreka).
C.
8.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena, drugega odstavka 26. člena in drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnica in sodniki dr. Rok Čeferin, dr. Rajko Knez, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, dr. Rok Svetlič in Marko Šorli.
Sklep je sprejelo s šestimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval sodnik Accetto.
dr. Matej Accetto
Predsednik
zanj
dr. Rok Čeferin
Podpredsednik