U-I-157/21
Natisni
Opravilna št.:
U-I-157/21
Datum odločitve:
2. 9. 2021
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2021:U.I.157.21
Akt:
Odlok o javnem redu in miru v Občini Bohinj (Uradni vestnik Občine Bohinj št. 5/12 in 5/21), 12. in 13. točka 1. odst. 7. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 12. in 13. točke prvega odstavka 7. člena Odloka o javnem redu in miru v Občini Bohinj (Uradni vestnik Občine Bohinj št. 5/12 in 5/21)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Aleš Rihtarič, Borovnica
Datum vloge:
18. 6. 2021
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32898
Dokument v PDF obliki:
U-I-157-21.pdf
114 KB
Prenesite datoteko
U-I-157/21-5
2. 9. 2021
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude
Aleš
a
Rihtarič
a
, Borovnica
,
na seji 2. septembra 2021
sklenilo:
Pobuda za
začetek postopka za
oceno ustavnosti
12. in 13. točke prvega odstavka 7. člena
Odloka o javnem redu in miru v Občini Bohinj (Uradni vestnik Občine Bohinj št. 5/12 in 5/21)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku navedeni določbi Odloka o javnem redu in miru v občini Bohinj (v nadaljevanju Odlok),
[1]
s katerima
je Občina Bohinj določila
prepoved uporabe kopalnih pripomočkov večjih dimenzij na Bohinjskem jezeru (12. točka prvega odstavka 7. člena Odloka) in prepoved zadrževanja v kopalkah ali brez oblačil na mostu in pri cerkvi sv. Janeza (13. točka prvega odstavka 7. člena Odloka)
.
Zatrjuje neskladje s 1., 2., 3., 4., 7., 14., 15., 16., 19. in 21. členom Ustave. Pobudnik trdi, da izpodbijani določbi neposredno posegata v njegove osebne pravice ter ob sklicevanju na odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-79/20 z dne 13. 5. 2021 (Uradni list RS, št. 88/21) uveljavlja, da je lahko splošni akt, ki posega v človekove pravice ali temeljne svoboščine nedoločenega števila ljudi, le zakon. Ustavnemu sodišču predlaga, naj zadevo obravnava "po nujnem postopku" ter prepove izvajanje Odloka.
2. Pobudnik navaja, da vlaga "zahtevo za oceno ustavnosti po nujnem postopku". Pobudnik ni kvalificiran predlagatelj, ki bi bil na podlagi 23.a člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) upravičen z zahtevo začeti postopek za oceno ustavnosti predpisa ali splošnega akta, izdanega za izvrševanja javnih pooblastil.
Ustavno sodišče je zato njegovo vlogo obravnavalo kot pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb Odloka.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
4. Kršitev izpodbijanih določb Odloka predstavlja prekrška
zoper javni red in mir
, za katera sta v drugem in tretjem odstavku 7. člena Odloka predpisani sankciji (plačilo globe).
V primerih, ko bi pobudniki morali za utemeljitev pravnega interesa s kršitvijo domnevno protiustavnih oziroma nezakonitih določb izpodbijanega predpisa izpolniti dejanski stan prekrška in na ta način doseči izdajo posamičnega akta, Ustavno sodišče pobudnikom praviloma priznava pravni interes za vložitev pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma (kadar so prekrški določeni s podzakonskim predpisom tudi) zakonitosti prekrškovnih norm, četudi hkrati ne vložijo ustavne pritožbe zoper posamični akt, ki se na te norme opira.
[2]
V obravnavanem primeru pobudnik pravnega interesa, kljub temu da izpodbija prekrškovni normi, ni izkazal. V
skladu s 3. členom Odloka/21 se namreč za izpodbijana novo določena prekrška določbi o sankcijah uporabljata od 1. 5. 2022. K
ršitev izpodbijanih določb glede na navedeno za pobudnika v tem trenutku nima nikakršnih neposrednih pravnih posledic.
[3]
Ustavno sodišče je zato pobudo zavrglo.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik
zanj
dr. Matej Accetto
Podpredsednik
[1]
Iz pobude izhaja, da pobudnik izpodbija Odlok o dopolnitvah Odloka o javnem redu in miru v občini Bohinj (Uradni vestnik Občine Bohinj, št. 5/21 – v nadaljevanju Odlok/21). V skladu z ustaljenim nomotehničnim pristopom Ustavnega sodišča je predmet presoje Odlok, kot je bil dopolnjen z izpodbijano spremembo.
[2]
Sklep Ustavnega sodišča št U-I-183/20 z dne 26. 4. 2021, 11. točka obrazložitve, in v opombi št. 3 tega sklepa navedene odločitve Ustavnega sodišča.
[3]
Primerjaj sklep Ustavnega sodišča št. U-I-181/93 z dne 20. 1. 1994 (OdlUS III, 6).
⇒