U-I-98/21
Natisni
Opravilna št.:
U-I-98/21
Datum odločitve:
13. 9. 2021
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2021:U.I.98.21
Akt:
Zakon o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije COVID-19 (Uradni list RS, št. 203/20) (ZIUPOPDVE), 1. odst. 59. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 59. člena Zakona o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije COVID-19 (Uradni list RS, št. 203/20)
se zavrže.
Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Matej Božek, Kranj
Datum vloge:
15. 4. 2021
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US32934
Dokument v PDF obliki:
U-I-98-21.pdf
115 KB
Prenesite datoteko
U-I-98/21-5
13. 9. 2021
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Mateja Božka
, Kranj, ki ga zastopa odvetniška družba Grilc, Starc in partnerji, o. p., d. o. o., Krško,
na seji 13. septembra 2021
sklenilo:
1.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 59. člena Zakona o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije COVID-19 (Uradni list RS, št. 203/20)
se zavrže.
2. Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku tega sklepa navedeno določbo. Zatrjuje, da je v neskladju z drugim odstavkom 14. člena in 22. členom Ustave, saj davčno ugodnost, po kateri se ne glede na prvi odstavek 109. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št.
Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16, 69/17, 21/19, 28/19 in 66/19 –
ZDoh-2) v letno davčno osnovo za odmero dohodnine za leti 2020 in 2021 ne vštevajo dodatki, prejeti za opravljanje dela v času epidemije z nadpovprečno izpostavljenostjo tveganju za zdravje oziroma prekomerno obremenjenostjo zaradi obvladovanja epidemije, predvideva le za posamezne kategorije zaposlenih v socialno varstveni in zdravstveni dejavnosti, ne pa tudi za druge javne uslužbence, ki so zaradi tveganega dela v času epidemije prav tako prejemali dodatek. Vštevanje dodatkov v letno davčno osnovo za odmero dohodnine naj bi imelo posledice tudi za priznanje pravic iz javnih sredstev, saj se pri izračunu upošteva dohodek iz dohodninske odločbe. Pobudnik navaja, da ima dva mladoletna in šoloobvezna otroka, ki prejemata subvencijo za šolsko prehrano. Meni, da bi mu moralo Ustavno sodišče priznati pravni interes za pobudo, saj naj bi izdajo posamičnega akta lahko dosegel le tako, da bi ravnal v nasprotju s prisilnimi predpisi, oziroma tako, da bi se izpostavil nesprejemljivemu pravnemu tveganju (če bi se uprl višjemu plačilu šolske prehrane ali vložil ugovor zoper informativni izračun dohodnine). Poleg tega naj bi izčrpanje razpoložljivih pravnih sredstev trajalo več let, takrat pa naj bi bile posledice neutemeljenega povečanja davčne osnove za odmero dohodnine že nepopravljive. S priznanjem pravnega interesa za pobudo naj bi Ustavno sodišče preprečilo številne spore v zvezi z vštevanjem prejetih dodatkov v osnovo za odmero dohodnine za leti 2020 in 2021.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Izpodbijana zakonska določba ne učinkuje neposredno. Vštevanje dodatkov v davčno osnovo bo namreč na pobudnikov pravni položaj učinkovalo šele preko odmere dohodnine na letni ravni. Najpozneje do 31. maja tekočega leta davčni organ za davčnega zavezanca rezidenta sestavi in odpremi informativni izračun dohodnine. Če davčni zavezanec ugovarja zoper informativni izračun, v roku za ugovor vloži dopolnjen informativni izračun, ki se šteje za njegovo napoved za odmero dohodnine, na podlagi katere nato davčni organ izda odločbo o odmeri dohodnine, zoper katero se lahko davčni zavezanec pritoži na Ministrstvo za finance. Zoper dokončno odločbo o odmeri dohodnine ima davčni zavezanec zagotovljeno sodno varstvo v upravnem sporu. Ustavno sodišče v takih primerih šteje, da se lahko pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanih predpisov, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82). Iz razlogov, navedenih v citiranem sklepu, pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo (1. točka izreka).
4. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS ter petega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rajko Knez
Predsednik