U-I-151/22
Natisni
Opravilna št.:
U-I-151/22
Datum odločitve:
29. 9. 2022
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2022:U.I.151.22
Akt:
Dnevni red Zavoda za prestajanje kazni zapora Koper, Oddelek Nova Gorica, št. 725-1/2013/21 z dne 22. 6. 2020
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 5. opombe Dnevnega reda Zavoda za prestajanje kazni zapora Koper, Oddelek Nova Gorica, št. 725-1/2013/21 z dne 22. 6. 2020
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Hišni redi zavodov za prestajanje kazni zapora so podzakonski predpisi.
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Mitja Lomovšek, Lesce
Datum vloge:
20. 4. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33345
Dokument v PDF obliki:
U-I-151-22.pdf
134 KB
Prenesite datoteko
U-I-151/22-9
29. 9. 2022
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Mitje Lomovška, Lesce, na seji 29. septembra 2022
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 5. opombe Dnevnega reda Zavoda za prestajanje kazni zapora Koper, Oddelek Nova Gorica, št. 725-1/2013/21 z dne 22. 6. 2020
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1.
Pobudnik izpodbija 5. opombo Dnevnega reda Zavoda za prestajanje kazni zapora Koper, Oddelka Nova Gorica (v nadaljevanju Dnevni red), ki določa, da se obsojenci v zaprtem oddelku sprehajajo na sprehajališču pripora in da čas sprehoda dnevno določi dežurni pravosodni policist. Pojasnjuje, da ima zavod dvorišče na prostem s travnato površino v izmeri okoli 20 x 100 metrov, vendar naj bi to dvorišče smeli uporabljati samo obsojenci, ki kazen prestajajo v odprtem in polodprtem režimu. Zaporniki, ki kazen prestajajo v zaprtem in sprejemnem režimu (med te naj bi sodil tudi pobudnik), naj bi se v skladu z izpodbijano določbo dnevnega reda smeli sprehajati samo po sprehajališču pripora, pri čemer naj bi bila sintagma "sprehajališče pripora" evfemizem za kletno garažo površine 2 x 10 metrov z betonskimi tlemi in zaprto stekleno streho. Pobudnik trdi, da se na podlagi te določbe izvaja mučenje 12 zapornikov (vključno z njim samim), nastanjenih v zaprtem in sprejemnem režimu. Odtegnjena naj bi jim bila pravica do vsakodnevnega dvournega gibanja na prostem, ki jo zagotavlja 43. člen Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (Uradni list RS, št. 110/06 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 40/09, 109/12, 54/15 in 11/18 – v nadaljevanju ZIKS-1). Pobudnik poleg tega zatrjuje kršitev 83. člena ZIKS-1, 19., 22. in 23. člena Ustave ter 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP). Navaja še, da utemeljeno sumi, da izpodbijani akt nikoli ni bil objavljen v Uradnem listu, zato gre pravno gledano za neobstoječ akt, ki pa ima za posledico kršenje osnovnih človekovih pravic.
B.
Glede pristojnosti Ustavnega sodišča za presojo ustavnosti in zakonitosti izpodbijanega akta
2.
Na podlagi prvega odstavka 160. člena Ustave in prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) je Ustavno sodišče pristojno za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisov državnih organov in lokalnih skupnosti ter splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil. Ustavno sodišče mora zato najprej presoditi, ali ima Dnevni red (ali vsaj njegova izpodbijana določba) naravo katerega od navedenih aktov.
3.
Dnevni red je sprejela vodja Oddelka Nova Gorica, Zavod za prestajanje kazni zapora Koper, k njemu pa je podal soglasje generalni direktor Uprave za izvrševanje kazenskih sankcij (v nadaljevanju UIKS). Zavodi za prestajanje kazni zapora (v nadaljevanju ZPKZ) so notranje organizacijske enote UIKS, slednja pa je organ v sestavi ministrstva, pristojnega za pravosodje (prvi in drugi odstavek 201. člena ZIKS-1). ZPKZ ustanavlja in odpravlja Vlada z uredbo (prvi odstavek 204. člena ZIKS-1).
[1]
Izpodbijani akt je torej podzakonski akt državnega organa.
4.
Po ustaljeni presoji Ustavnega sodišča je za presojo, ali je določen podzakonski akt predpis (splošni pravni akt), ključen materialni kriterij. Ustavno sodišče šteje za predpis vsak akt, ki vsebuje splošne in abstraktne pravne norme, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti pravnih subjektov, ali pravne norme, ki navzven povzročajo pravne učinke (t. i. eksterno delovanje).
[2]
Naravo predpisa ima lahko tudi le posamična določba znotraj izpodbijanega akta.
[3]
5.
Ustavno sodišče ugotavlja, da ZIKS-1 ne predvideva sprejetja akta z naslovom dnevni red ZPKZ, ureja pa hišni red ZPKZ. Prvi odstavek 208. člena ZIKS-1 določa, da ima ZPKZ hišni red, v katerem je v skladu s tem zakonom in na njegovi podlagi izdanimi predpisi natančneje določeno življenje in delo obsojencev v ZPKZ.
[4]
V skladu z drugim odstavkom 208. člena ZIKS-1 hišni red predpiše direktor ZPKZ v soglasju z generalnim direktorjem UIKS. Tudi Pravilnik o izvrševanju kazni zapora (Uradni list RS, št. 46/19 – v nadaljevanju Pravilnik) ne predvideva sprejetja posebnega akta z naslovom dnevni red ZPKZ, vsebuje pa več določb, ki se nanašajo na vsebino hišnega reda ZPKZ.
[5]
Dnevni red je v Pravilniku omenjen zgolj v drugem odstavku 54. člena, ki določa, da obiski obsojenčevega pooblaščenca potekajo v skladu z dnevnim redom tako, kot je podrobneje določeno s hišnim redom ZPKZ.
6.
Izpodbijani Dnevni red ureja urnik vseh (dnevnih, tedenskih in siceršnjih) dejavnosti zapornikov, denimo dela, počitka,
prehranjevanja
, osebne higiene, čiščenja bivalnih prostorov, rekreacije in bivanja na prostem, zdravstvenega varstva, nakupov v zavodski trgovini, obiskov, oddaje in vročanja pisemskih pošiljk, telefoniranja, obiskov zavodske knjižnice in duhovne oskrbe.
Ob nekaterih dejavnostih določa tudi kraj, način in pogoje njihovega izvajanja.
Dnevni red
torej natančneje določa življenje in delo obsojencev v
ZPKZ, zato ga je po presoji Ustavnega sodišča treba šteti kot del hišnega reda ZPKZ, predvidenega v ZIKS-1 in Pravilniku.
7.
Hišni redi ZPKZ urejajo tipično javnopravno materijo – izvrševanje zaporne kazni. Njihove določbe so splošne in abstraktne, saj se nanašajo na nedoločeno število obsojencev in na nedoločeno število primerov. Dejstvo, da posamezni hišni red ureja življenje in delo obsojencev v enem ZPKZ, na njegovo splošnost in abstraktnost ne vpliva. Določbe hišnih redov ZPKZ v skladu z ZIKS-1 in na njegovi podlagi izdanimi podzakonskimi predpisi urejajo pravice in obveznosti obsojencev;
določajo jim, kdaj, kje in na kakšen način smejo zadovoljevati osnovne življenjske potrebe, opravljati delo in druga opravila, katere stvari smejo imeti pri sebi, na kakšen način in kako pogosto smejo imeti stike z ljudmi izven zavoda in podobno. Takšno naravo ima tudi izpodbijana določba Dnevnega reda, ki določa, kdaj in kje se smejo obsojenci na zaprtem oddelku sprehajati.
Določbe hišnih redov so prisilne narave. ZIKS-1 v 86. členu določa, da se mora obsojenec na prestajanju kazni zapora ravnati po hišnem redu.
Kršitev hišnega reda, ki nima znakov disciplinskega prestopka, se lahko zabeleži v obsojenčevem osebnem spisu (76. člen Pravilnika), kar lahko vpliva na odločanje o pogojnem ali predčasnem odpustu s prestajanja zaporne kazni (peti odstavek 88. člena Kazenskega zakonika, Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 54/15, 6/16 – popr., 38/16, 27/17, 23/20, 91/20, 95/21 in 186/21 – KZ-1, in 108. člen ZIKS-1).
Zaradi kršitev hišnega reda lahko direktor zavoda obsojencu odreče ali odvzame ugodnosti, kot so podaljšan obisk, obisk zunaj zavoda, izhod iz zavoda, letni dopust in druge dodatne ugodnosti (77. člen ZIKS-1).
V skrajnem primeru je lahko obsojenec zaradi kršitve hišnega reda disciplinsko kaznovan, tudi z oddajo v samico (87. in 88. člen ZIKS-1).
8.
Iz navedenega izhaja, da hišni redi ZPKZ, kot so predvideni v ZIKS-1 in Pravilniku, na splošen in abstrakten način urejajo pravice in obveznosti obsojencev. Hišni redi ZPKZ so torej podzakonski predpisi. Naravo podzakonskega predpisa ima tudi izpodbijana določba Dnevnega reda, zato je pristojnost Ustavnega sodišča za presojo njene ustavnosti in zakonitosti podana.
Glede pobudnikovega pravnega interesa
9.
Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Če izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, se lahko po ustaljenem stališču Ustavnega sodišča pobuda vloži šele hkrati z ustavno pritožbo zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, po izčrpanju vseh pravnih sredstev.
[6]
10.
Izpodbijana določba na pobudnikov pravni položaj ne učinkuje neposredno. Če pobudnik meni, da mu osebje ZPKZ na podlagi izpodbijane določbe v nasprotju z zakonom in/ali Ustavo onemogoča gibanje na prostem, lahko zahteva sodno varstvo na podlagi 83. člena ZIKS-1. Navedeni člen zagotavlja hitro sodno varstvo
[7]
vsem obsojencem, ki menijo, da so podvrženi mučenju ali drugim oblikam krutega, prepovedanega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja (prvi odstavek 83. člena ZIKS-1), kršitev, ki jo zatrjuje pobudnik, pa je najmanj prepovedano ravnanje v smislu navedenega člena. Dejstvo, da po trditvah pobudnika zatrjevano ravnanje temelji na nezakonitem in protiustavnem Dnevnem redu, ni ovira za uspeh z zahtevo za sodno varstvo. Če bi sodišče, ki bi odločalo o zahtevi za sodno varstvo, presodilo, da je ta očitek utemeljen, bi moralo (brez predhodne prekinite postopka in vložitve zahteve za oceno ustavnosti pred Ustavnim sodiščem) pobudnikovi zahtevi ugoditi, saj sodišče na nezakonite ali protiustavne podzakonske predpise ni vezano oziroma jih ne sme uporabiti (t. i.
exceptio illegalis
). Sodišče pa tudi ne sme uporabiti predpisov, ki niso bili objavljeni v skladu s 154. členom Ustave in zato sploh niso postali del veljavnega pravnega reda.
11.
Glede na navedeno pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za vložitev pobude. Njegov pravni interes bi bil podan šele, če bi hkrati s pobudo vložil tudi ustavno pritožbo zoper zanj neugodno odločitev sodišča o zahtevi za sodno varstvo na podlagi 83. člena ZIKS-1 po izčrpanju vseh pravnih sredstev.
C.
12.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsedujoča sodnica dr. Špelca Mežnar in sodniki:
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Marijan Pavčnik, dr. Rok Svetlič in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Špelca Mežnar
Predsedujoča sodnica
[1]
Glej Uredbo o ustanovitvi zavodov za prestajanje kazni zapora v Republiki Sloveniji (Uradni list RS, št. 84/2000), s katero je bil ustanovljen tudi ZPKZ Koper.
[2]
Glej na primer odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-327/20 z dne 20. 1. 2022 (Uradni list RS, št. 20/22), 15. točka obrazložitve, št. U-I-170/16 z dne 6. 6. 2018 (Uradni list RS, št. 43/18, in OdlUS XXIII, 9), 7. točka obrazložitve, in št. U-I-463/06 z dne 18. 1. 2007 (Uradni list RS, št. 8/07, in OdlUS XVI, 5), 4. točka obrazložitve. Glej tudi S. Nerad v: L. Šturm (ur.), Komentar Ustave Republike Slovenije, Dopolnitev - A, Fakulteta za državne in evropske študije, Ljubljana 2011, str. 1423.
[3]
Glej na primer odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-126/05 z dne 19. 10. 2006 (Uradni list RS, št. 112/06, in OdlUS XV, 73), 5. točka obrazložitve.
[4]
ZIKS-1 hišnim redom zavodov izrecno prepušča tudi, da uredijo višino zneska gotovine, ki ga sme imeti obsojenec pri sebi (tretji odstavek 41.č člena ZIKS-1), ter pogostost in trajanje telefonskih klicev (drugi odstavek 75. člena ZIKS-1). Poleg tega jim prepušča, da določijo, ali smejo imeti obsojencu pri sebi in uporabljati tehnične naprave, ki za svoje delovanje potrebuje električno napajanje (četrti odstavek 41.č člena ZIKS-1).
[5]
Glej tretji odstavek 20. člena, drugi odstavek 28. člena, drugi odstavek 36. člena, tretji odstavek 47. člena, četrti odstavek 50. člena, prvi in drugi odstavek 54. člena, drugi odstavek 56. člena, prvi odstavek 57. člena, prvi odstavek 66. člena in peti odstavek 77. člena Pravilnika.
[6]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).
[7]
Tretji odstavek 83. člena ZIKS-1 določa, da mora sodišče o zahtevi obsojenca odločiti v petih dneh od prejema poročila ZPKZ v zvezi z zatrjevanimi kršitvami, ki ga je ZPKZ dolžan posredovati sodišču v treh dneh od prejema poziva sodišča. Četrti odstavek navedenega člena pa sodišču omogoča, da v primeru ugotovljenih nepravilnosti že pred izdajo odločbe odredi direktorju zavoda ali generalnemu direktorju takojšnjo odpravo nepravilnosti in ukrepe za odpravo kršitev.