Up-230/22
Natisni
Opravilna št.:
Up-230/22
Datum odločitve:
13. 7. 2023
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2023:Up.230.22
Akt:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 8. 12. 2021 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 21. 12. 2020

Ustavna pritožba zoper:
– sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019 in
– sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 12. 2. 2020
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 8. 12. 2021 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 21. 12. 2020
se ne sprejme.
Ustavna pritožba zoper:
– sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019 in
– sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 12. 2. 2020
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Če pritožnik nima več pravnega interesa za nadaljevanje postopka z ustavno pritožbo, jo Ustavno sodišče zavrže.
Ustavno sodišče zavrže prepozno vloženo ustavno pritožbo.
Geslo:
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.4.52.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pravni interes za vložitev ustavne pritožbe.
1.4.52.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Rok za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.1.4, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
mag. Tatjana Jamnik Skubic, Ljubljana
Datum vloge:
22. 2. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe, zavrženje
Dokument:
US33606
Dokument v PDF obliki:
Up-230-22.pdf
106 KB
Prenesite datoteko
Up-230/22-12
13. 7. 2023
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe,
ki jo je vložila mag.
Tatjana Jamnik Skubic
,
Ljubljana
,
ki jo zastopa Miha Kunič, odvetnik v Ljubljani,
na seji 13. julija 2023
sklenil
:
1.
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 8. 12. 2021 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 21. 12. 2020
se ne sprejme.
2. Ustavna pritožba zoper:
– sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. II K 53384/2014 z dne 16. 4. 2019 in
– sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. II Kp 53384/2014 z dne 12. 2. 2020
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Senat Ustavnega sodišča ustavne pritožbe ni sprejel v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) (1. točka izreka).
2. Senat Ustavnega sodišča je ustavno pritožbo zavrgel, ker pritožnica nima pravnega interesa za odločitev o ustavni pritožbi (prva alineja 2. točke izreka) in ker je prepozna (druga alineja 2. točke izreka).
3. Pritožničine vloge, ki jo je sicer opredelila tudi kot pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 91. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 50/12 – uradno prečiščeno besedilo, 6/16 – popr., 54/15, 38/16, 27/17, 23/20, 91/20, 95/21, 186/21 in 16/23 – v nadaljevanju KZ-1), Ustavno sodišče ni obravnavalo, ker je presojo navedene zakonske določbe predlagala podrejeno. Pritožnica, ki je bila v kazenskem postopku oškodovanka, navaja, da je izpodbijana določba v neskladju z Ustavo, če Ustavno sodišče ne bi štelo, da so sodišča s svojo razlago posameznih določb o zastaranju kazenskega pregona kršila smisel generalne in specialne prevencije. Pri svoji razlagi se sklicuje tudi na posamezne odločitve iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljevanju ESČP). Navaja, da ima interes za kazenski pregon v smislu specialne prevencije, saj naj bi iz sodne prakse ESČP izhajalo, da nima le interesa za odškodnino, temveč predvsem za zdravo in varno življenje ter za obsodilno kazensko sodbo v pravičnem sojenju. Temu naj bi bilo zadoščeno le z izrekom stroge kazni za dejanskega storilca. Ker naj bi šlo v kazenskem postopku, v katerem je bila oškodovanka, za pristransko sojenje s strani posameznega sodnika in za vmešavanje politične stranke v sojenje, naj bi pritožnica imela interes za zadržanje izvršitve drugega odstavka 91. člena KZ-1. Nepopravljive posledice naj bi bile v tem, da ob nastopu zastaranja ne bi mogla več doseči obsodilne sodbe zoper obdolženca, čeprav naj bi vsi dokazi kazali na to, da je prav on izvršil očitano kaznivo dejanje. Iz navedenega izhaja podrejenost pobude. Podrejenih pobud Ustavno sodišče ne presoja, ker ZUstS ne omogoča, da pritožnik ob vložitvi ustavne pritožbe podrejeno vloži pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa. Sicer pa bi Ustavno sodišče, če bi v postopku za preizkus ustavne pritožbe ugotovilo, da izpodbijane odločbe temeljijo na protiustavnem predpisu, oceno njegove ustavnosti na podlagi drugega odstavka 59. člena ZUstS opravilo po uradni dolžnosti.
[1]
4. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena ter druge in četrte alineje prvega odstavka 55.b člena ZUstS
ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi:
predsednik senata Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA) ter člana dr. Rok Čeferin in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejel soglasno.
Dr. Dr. Klemen Jaklič
(Oxford ZK, Harvard ZDA)
Predsednik senata
[1]
Primerjaj sklep Ustavnega sodišča št. Up-810/11 z dne 4. 10. 2012.