P-5/23
Natisni
Opravilna št.:
P-5/23
Datum odločitve:
8. 6. 2023
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2023:P.5.23
Akt:
Spor o pristojnosti
Izrek:
Za odločanje v postopku o prekršku je pristojno Okrajno sodišče v Brežicah.
Evidenčni stavek:
Za odločanje o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje v zvezi z zahtevo za sodno varstvo po tretjem odstavku 63. člena Zakona o prekrških je pristojno okrajno sodišče.
Geslo:
1.2.51.7.2 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Spor o pristojnosti - Prizadeti organ.
1.3.52.1.3 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med sodišči in drugimi državnimi organi.
1.5.51.3.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - Odločitve v drugih postopkih - Odločitev o tem, kateri organ je pristojen.
Pravna podlaga:
Člen 61.4, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Družba za avtoceste v Republiki Sloveniji, d. d., Celje
Datum vloge:
22. 3. 2023
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
določitev pristojnega organa
Dokument:
US33576
Dokument v PDF obliki:
P-5-23.pdf
143 KB
Prenesite datoteko
P-5/23-5
8. 6. 2023
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za razrešitev spora glede pristojnosti, začetega na zahtevo Družbe za avtoceste v Republiki Sloveniji, d. d., Celje, na seji 8. junija 2023
odločilo:
Za odločanje v postopku o prekršku je pristojno Okrajno sodišče v Brežicah.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Družba za avtoceste v Republiki Sloveniji, d. d., Celje, (v nadaljevanju prekrškovni organ) je kršitelju izdala plačilni nalog št. PN-21204000983 z dne 28. 5. 2021 zaradi prekrška po drugem odstavku 50.a člena Zakona o cestninjenju (Uradni list RS, št. 24/15, 41/17, 158/20 in 159/21 – ZCestn). Zoper navedeni plačilni nalog je kršitelj 16. 8. 2021 vložil zahtevo za sodno varstvo ter predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Prekrškovni organ je s sklepom št. EDST 109/2021 z dne 25. 8. 2021 predlog za vrnitev v prejšnje stanje zavrnil, zahtevo za sodno varstvo pa zavrgel. Zoper navedeni sklep je kršitelj 10. 11. 2021 vložil zahtevo za sodno varstvo ter predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Prekrškovni organ je navedeni vlogi predložil v odločanje Okrajnemu sodišču v Brežicah.
2. Okrajno sodišče v Brežicah se je s sklepom št. ZSV 119/2021 z dne 7. 3. 2023 izreklo za stvarno nepristojno za obravnavo zahteve za sodno varstvo zoper sklep prekrškovnega organa št. EDST 109/2021 ter zadevo vrnilo v reševanje prekrškovnemu organu. V zvezi s tem je navedlo, da je odločanje o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje predpogoj za odločanje o zahtevi za sodno varstvo. Na podlagi drugega odstavka 106. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – v nadaljevanju ZUP) naj bi bil za odločanje o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje pristojen organ, pri katerem bi bilo treba opraviti zamujeno dejanje, to pa naj bi bil v konkretnem primeru prekrškovni organ. Slednji naj bi zato moral najprej odločiti o utemeljenosti predloga kršitelja za vrnitev v prejšnje stanje, nato pa njegovo zahtevo za sodno varstvo z istega dne dejansko zavreči ali pa jo ustrezno obravnavati kot pravočasno.
3. Zoper takšno odločitev je prekrškovni organ podal zahtevo, naj Ustavno sodišče odloči o sporu glede pristojnosti, saj meni, da je za odločanje pristojno Okrajno sodišče v Brežicah. Razlog naj bi bil v tretjem odstavku 63. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13, 111/13 in 32/16 – v nadaljevanju ZP-1), ki določa, da je zoper sklep o zavrženju dovoljena zahteva za sodno varstvo, za katero se ne uporablja drugi odstavek 63. člena ZP-1, ki določa, da nedovoljeno ali prepozno zahtevo za sodno varstvo zavrže s sklepom že prekrškovni organ. V tem primeru naj tudi ne bi prišel v poštev prvi odstavek 58. člena ZP-1, ki v hitrem postopku glede vrnitve v prejšnje stanje določa smiselno uporabo ZUP, temveč določbe o rednem sodnem postopku, ki glede rokov napotujejo na smiselno uporabo Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo – ZKP).
B.
4. Ustavno sodišče je na podlagi osme alineje prvega odstavka 160. člena Ustave pristojno odločati o sporih glede pristojnosti med sodišči in drugimi državnimi organi. Po drugem odstavku 61. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) lahko, če pride do spora glede pristojnosti zato, ker več organov zavrača pristojnost v posamezni zadevi, zahteva rešitev spora glede pristojnosti organ, ki mu je bila zadeva odstopljena, pa meni, da zanjo ni pristojen.
5. V konkretni zadevi je treba odločiti o tem, kateri organ je pristojen za obravnavo predloga kršitelja za vrnitev v prejšnje stanje (ter nadalje za obravnavo njegove zahteve za sodno varstvo) z dne 10. 11. 2021, vloženega zoper sklep prekrškovnega organa št. EDST 109/2021 z dne 25. 8. 2021, s katerim je prekrškovni organ zavrnil predlog kršitelja za vrnitev v prejšnje stanje ter zavrgel njegovo zahtevo za sodno varstvo, vloženo zoper plačilni nalog.
6. Skladno z drugim odstavkom 63. člena ZP-1 nedovoljeno ali prepozno zahtevo za sodno varstvo prekrškovni organ zavrže s sklepom. Po tretjem odstavku 63. člena ZP-1 je zoper takšen sklep o zavrženju dovoljena zahteva za sodno varstvo, za katero pa se ne uporablja drugi odstavek 63. člena ZP-1.
7. Tretji odstavek 63. člena ZP-1 prekrškovnemu organu onemogoča, da bi preverjal dovoljenost in pravočasnost zahteve za sodno varstvo zoper sklep o zavrženju predhodne zahteve za sodno varstvo. Prekrškovni organ mora zato takšno zahtevo za sodno varstvo nemudoma posredovati v odločanje sodišču, ne da bi preveril njeno dovoljenost ali pravočasnost. Gre namreč za izjemo, po kateri na navedeni procesni predpostavki pazi sodišče samo.
[1]
Glede na navedeno prekrškovni organ tudi ne more odločati o utemeljenosti predloga kršitelja za vrnitev v prejšnje stanje. Navedeni predlog se namreč nanaša na (ne)izpolnjevanje procesne predpostavke pravočasnosti vloženega pravnega sredstva, o pravočasnosti pa prekrškovni organ v tej fazi ne more odločati.
8. Glede na navedeno je Ustavno sodišče odločilo, da je za odločanje v postopku o prekršku pristojno Okrajno sodišče v Brežicah.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi četrtega odstavka 61. člena ZUstS in četrte alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnici in sodniki dr. Rok Čeferin,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar in Marko Šorli.
Odločbo je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik
[1]
Prepozno ali nedovoljeno zahtevo za sodno varstvo sodišče s sklepom zavrže, če tega ni storil prekrškovni organ (64. člen ZP-1).