U-I-178/21
Natisni
Opravilna št.:
U-I-178/21
Datum odločitve:
7. 9. 2023
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2023:U.I.178.21
Akt:
Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Domžale (Uradni vestnik št. 10/18), kolikor se nanaša na zemljišča s parcelnimi številkami 746/2, 746/3 in 746/5, vse k. o. 1937 Homec
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Domžale (Uradni vestnik št. 10/18), kolikor se nanaša na zemljišča s parcelnimi številkami 746/2, 746/3 in 746/5, vse k. o. 1937 Homec, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Boštjan Pogačar, Kamnik
Datum vloge:
18. 8. 2021
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33616
Dokument v PDF obliki:
U-I-178-21.pdf
148 KB
Prenesite datoteko
U-I-178/21-6
7. 9. 2023
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Boštjana Pogačarja, Kamnik, na seji 7. septembra 2023
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Domžale (Uradni vestnik št. 10/18), kolikor se nanaša na zemljišča s parcelnimi številkami 746/2, 746/3 in 746/5, vse k. o. 1937 Homec, se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik je vložil pobudo, v kateri navaja, da izpodbija Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Domžale (v nadaljevanju Odlok), kolikor se nanaša na zemljišča s parcelnimi številkami 746/2, 746/3 in 746/5, vse k. o. 1937 Homec (v nadaljevanju zemljišča), katerih lastnik je. Zatrjuje neskladje s 33. in 69. členom, drugim odstavkom 120. člena in 153. členom Ustave. Pojasnjuje, da so bila zemljišča pred uveljavitvijo Odloka po namenski rabi opredeljena kot stavbna zemljišča oziroma kot "stanovanjske površine - prostostoječa gradnja stanovanjskih hiš". Po Odloku naj bi bila namenska raba zemljišč "ZP" – "parki", zato naj na njih ne bi bilo mogoče graditi, čeprav naj bi bila pred spremembo namenske rabe opredeljena kot del naselja, ki naj bi bilo pozidano s stanovanjskimi objekti. Zemljišča naj bi predstavljala zaključeno celoto in na enem od njih naj bi že obstajala komunalna infrastruktura. Sprememba namenske rabe zemljišč naj bi bila enostranska, neobrazložena in brez strokovnih podlag ter naj bi bistveno vplivala na možnost razpolaganja z zemljišči ter na njihovo tržno vrednost. Šlo naj bi za razlastitev. Pobudnik je vložil tudi dopolnitev pobude, v kateri med drugim še razlaga, da zemljišča sodijo v enoto urejanja prostora "PS PRESERJE PRI RADOMLJAH", v območje z oznako "PS-32", ki je območje zelenih površin in gozdov. Trdi, da mu ni bilo omogočeno ustrezno sodelovanje v postopku sprejemanja Odloka ter da ta v spornem delu ne zagotavlja pravičnega ravnovesja med posameznikovimi pravicami in interesi skupnosti.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti lahko da, kdor izkaže pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena
Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS
). Po drugem odstavku 24. člena ZUstS je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Iz ustavnosodne presoje izhaja, da so občinski prostorski načrti (v nadaljevanju OPN), ki določajo oziroma spreminjajo namensko rabo zemljišč, splošni akti, ki lahko učinkujejo na položaj lastnikov teh zemljišč na način, da neposredno posegajo v njihove pravice ali v njihov pravni položaj. Ustavno sodišče pri presoji, ali OPN neposredno učinkuje na pravice ali pravni položaj pobudnika, presoja konkretne okoliščine primera. Ustavno sodišče je že sprejelo stališča, da na pobudnikov pravni položaj neposredno učinkuje sprememba namenske rabe zemljišč iz zazidljivih v nezazidljiva, iz gozda v gozd s posebnim namenom ter iz stavbnih zemljišč, namenjenih za stanovanjsko gradnjo, v park (zelene površine).
[1]
4. Ustavno sodišče je pri presoji izhajalo iz trditvene podlage pobude. Pobudnik navaja, da so v skladu z Odlokom zemljišča po namenski rabi opredeljena kot "ZP" - "parki".
[2]
Zato naj na njih ne bi bilo mogoče graditi, kot naj bi bilo to glede na navedbe pobudnika dopustno po prej veljavni ureditvi.
5. V skladu s četrtim odstavkom 84. člena Odloka oznaka "ZP" - "parki" pomeni podrobnejšo namensko rabo v okviru območij zelenih površin, ki po osnovni namenski rabi sodijo v območja stavbnih zemljišč. Prvi odstavek 85. člena Odloka določa, da je na celotnem območju občine dopustna gradnja novih objektov, če Odlok ali drug predpis ne določa drugače. Po drugem odstavku 141. člena Odloka podrobni prostorski izvedbeni pogoji na območjih zelenih površin, ki so po podrobnejši namenski rabi opredeljena kot "ZP" - "parki", dovoljujejo med drugim gradnjo objektov, ki služijo spremljajoči dejavnosti ("kulturne, razvedrilne, rekreacijske dejavnosti"; "gostinstvo in turizem"; "druge dejavnosti (ki služijo tem območjem)") oziroma dopolnjevanju osnovne dejavnosti ("oddih v oblikovanih zelenih okoljih"). V nasprotju s tem, kar trdi pobudnik, glede na navedeno torej ni mogoče izključiti, da so na zemljiščih dopustne tudi gradnje, za katere je treba pridobiti gradbeno dovoljenje.
[3]
6. Gradnja neposredno na podlagi prostorskih aktov načeloma ni mogoča, saj mora pristojni upravni organ na podlagi navedenega predpisa odločiti o dovoljenosti gradnje in predpisati konkretne pogoje, ki jih je treba pri gradnji upoštevati.
[4]
V takšnih primerih se pobuda lahko vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamičen in konkreten upravni akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo že v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Iz razlogov, navedenih v tem sklepu, pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka v izpodbijanem obsegu. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnice in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik
[1]
Prim. odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-6/17 z dne 20. 6. 2019 (Uradni list RS, št. 46/19, in OdlUS XXIV, 9), 24. točka obrazložitve, št. U-I-139/15 z dne 23. 4. 2020 (Uradni list RS, št. 74/20, in OdlUS XXV, 6), 13. točka obrazložitve, št. U-I-151/15 z dne 4. 6. 2020 (Uradni list RS, št. 90/20, in OdlUS XXV, 11), 12. in 13. točka obrazložitve, št. U-I-144/17 z dne 3. 6. 2021 (Uradni list RS, št. 95/21, in OdlUS XXVI, 20), 8. in 9. točka obrazložitve, ter št. U-I-77/17 z dne 17. 2. 2022 (Uradni list RS, št. 29/22), 20. točka obrazložitve.
[2]
Tudi iz priloge Odloka, ki jo omenja pobudnik (Priloga 3, Usmeritve za občinske podrobne prostorske načrte ter posebni prostorski izvedbeni pogoji za posamezne enote urejanja prostora), izhaja, da je (poleg namenske rabe "G" - "gozdna zemljišča") za območje "PS-32" dopustna  namenska raba "ZP" - "parki".
[3]
Glej prvi odstavek 5. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21 – GZ-1).
[4]
Glej na primer sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-11/18 z dne 17. 6. 2019, št. U-I-431/19 z dne 17. 12. 2019, št. U-I-464/19 z dne 6. 2. 2020 in št. U-I-496/18 z dne 17. 2. 2021.