Up-359/24
Natisni
Opravilna št.:
Up-359/24
Datum odločitve:
14. 5. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:Up.359.24
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 94769/2023 z dne 21. 3. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. I Ks 94769/2023 z dne 5. 3. 2024
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 94769/2023 z dne 21. 3. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. I Ks 94769/2023 z dne 5. 3. 2024 se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ker je bil pritožnik že predan drugi državi, ne izkazuje več pravnega interesa za odločitev o ustavni pritožbi zoper pravnomočni sklep o dovoljenosti predaje.
Geslo:
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.4.52.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pravni interes za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.1.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Fikret Öcal
Datum vloge:
11. 4. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33871
Dokument v PDF obliki:
Up-359-24.pdf
108 KB
Prenesite datoteko
Up-359/24-9
14. 5. 2024
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča
je v postopku za preizkus ustavne pritožbe
,
ki jo je vložil
Fikret Öcal
, Republika Turčija
,
ki ga zastopa Monika Poje, odvetnica v Ljubljani, na seji 14. maja 2024
sklenil
:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Kp 94769/2023 z dne 21. 3. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju št. I Ks 94769/2023 z dne 5. 3. 2024
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Zunajobravnavni senat Okrožnega sodišča v Kranju je sklenil, da se na podlagi določb Zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije (Uradni list RS, št. 48/13, 37/15, 22/18 in 94/21 – v nadaljevanju ZSKZDČEU-1) dovoli predaja pritožnika kot zahtevane osebe Zvezni republiki Nemčiji. Pritožbo zoper navedeni sklep je Višje sodišče v Ljubljani zavrnilo. Zoper navedena sklepa pritožnik po svoji pooblaščenki vlaga ustavno pritožbo. V njej navaja kršitev 14., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 25. in 29. člena Ustave, 1., 3., 6. in 13. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP) ter 4. in 19. člena Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 202, 7. 6. 2016). V ustavni pritožbi predlaga začasno zadržanje izvršitve izpodbijanih sklepov. Hkrati Ustavnemu sodišču predlaga, naj o ustavni pritožbi vsebinsko odloči, četudi bi v vmesnem času že prišlo do njegove predaje Zvezni republiki Nemčiji. Navaja, da tudi ugotovitvena odločba zanj pomeni določeno korist, zlasti zaradi morebitnih odškodninskih zahtevkov.
2. Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) se lahko ustavna pritožba vloži zaradi kršitve človekove pravice ali temeljne svoboščine zoper posamični akt, s katerim je državni organ, organ lokalne skupnosti ali nosilec javnih pooblastil odločil o pravici, obveznosti ali pravni koristi posameznika ali pravne osebe, pod pogoji, ki jih določa ta zakon. Vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora izkazati pravni interes: kot verjetno mora izkazati, da bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bo mogel doseči. Pravni interes mora biti izkazan tudi za vložitev ustavne pritožbe kot pravnega sredstva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin (druga alineja prvega odstavka 55.b člena ZUstS). Na obstoj pravnega interesa mora Ustavno sodišče paziti po uradni dolžnosti ves čas postopka.
Ustavno sodišče praviloma šteje, da v primeru, ko izpodbijani akt v času odločanja več ne učinkuje, ni izkazan pravni interes za odločanje Ustavnega sodišča.
3. Evropski nalog za prijetje in predajo je odločba, ki jo izda država članica z namenom, da bi druga država članica prijela in ji predala osebo zaradi izvedbe kazenskega postopka ali izvršitve kazni zapora ali ukrepa, vezanega na odvzem prostosti.
[1]
Slovenska sodišča v postopku na podlagi ZSKZDČEU-1 opravijo presojo, ali so izpolnjeni pogoji za predajo zahtevane osebe drugi državi članici. Pritožnik lahko zoper tako odločitev vloži tudi ustavno pritožbo. Če je bil v času odločanja o ustavni pritožbi že predan v drugo državo in ga torej ni več v Republiki Sloveniji, se njegov pravni položaj, tudi če bi Ustavno sodišče ugodilo ustavni pritožbi (torej razveljavilo izpodbijani sodni odločbi), ne bi mogel izboljšati.
Zgolj ugotovitev kršitve človekove pravice, ne da bi bil posamičen akt razveljavljen ali odpravljen, praviloma ne spreminja pritožnikovega pravnega položaja. Zato pritožnik v primeru, ko je bil izpodbijani akt že izvršen in ne učinkuje več, nima več pravnega interesa za odločanje o ustavni pritožbi.
[2]
Pravnega interesa za izdajo ugotovitvene odločbe tudi ni mogoče utemeljevati z možnostjo vložitve odškodninskega zahtevka.
[3]
4. Pritožnik je vložil ustavno pritožbo po tem, ko je bil že predan Zvezni republiki Nemčiji. Iz dopisa Okrožnega sodišča v Kranju izhaja, da je bil pritožnik predan varnostnim organom Zvezne republike Nemčije 5. 4. 2024 ob 13.00 uri.
[4]
Izpodbijana sklepa v postopku preizkusa ustavne pritožbe tako več ne učinkujeta.
Glede na navedeno je Ustavno sodišče štelo, da pritožnik ne izkazuje pravnega interesa za odločitev o ustavni pritožbi, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo.
5.
Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje prvega odstavka 55.b člena ZUstS
ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi:
predsednik senata Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA) ter člana Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejel soglasno.
Dr. Dr. Klemen Jaklič
(Oxford ZK, Harvard ZDA)
Predsednik senata
[1]
Glej prvi odstavek 1. člena Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (2002/584/PNZ) (UL L 190, 18. 7. 2002) in 10. točko 8. člena ZSKZDČEU-1.
[2]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. Up-2531/07, U-I-198/07 z dne 11. 12. 2008 in št. U-I-5/11, Up-5/11, Up-26/11 z dne 15. 9. 2011.
[3]
Glej sklep Ustavnega sodišča št. Up-837/16 z dne 30. 9. 2020.
[4]
Pritožnik je ustavno pritožbo zoper izpodbijana sklepa po svoji pooblaščenki vložil 11. 4. 2024, to je 6 dni po tem, ko je bil že predan Zvezni republiki Nemčiji.
⇒