U-I-141/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-141/24
Datum odločitve:
4. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.141.24
Akt:
Akt o metodologiji za obračunavanje omrežnine za elektrooperaterje (Uradni list RS, št. 146/2022, 161/2022, 50/2023, 71/2023, 117/2023, 5/2024, 30/2024, 49/2024)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Akta o metodologiji za obračunavanje omrežnine za elektrooperaterje (Uradni list RS, št. 146/22, 161/22, 50/23, 71/23, 117/23, 5/24, 30/24 in 49/24) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudo, ki nima vseh zahtevanih sestavin, je treba zavreči.
Geslo:
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Matic Kocjančič, Maribor
Datum vloge:
18. 11. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33981
Dokument v PDF obliki:
U-I-141-24.pdf
146 KB
Prenesite datoteko
U-I-141/24-4
4. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Matica Kocjančiča, Maribor, na seji 4. decembra 2024
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Akta o metodologiji za obračunavanje omrežnine za elektrooperaterje (Uradni list RS, št. 146/22, 161/22, 50/23, 71/23, 117/23, 5/24, 30/24 in 49/24) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik vlaga pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti Akta o metodologiji za obračunavanje omrežnine za elektrooperaterje (v nadaljevanju Akt) zaradi neskladja tega akta z 2., 23., 33., 67., 154. in 155. členom Ustave.
2. Za vsebinsko obravnavo pobude morajo biti izpolnjene procesne predpostavke, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Ta v drugem odstavku 24.b člena v zvezi s prvim odstavkom 24.b člena določa, da mora pobuda vsebovati naslednje podatke: navedbo členov predpisa, ki se s pobudo izpodbijajo; navedbo številke Uradnega lista Republike Slovenije ali drugega uradnega glasila, v katerem je bil izpodbijani predpis objavljen; navedbo razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom; podatke o izpolnjevanju z zakonom določenih pogojev za vložitev pobude; in druge podatke, ki jih določi Poslovnik Ustavnega sodišča
(Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20 – v nadaljevanju Poslovnik)
. Pobuda mora vsebovati še podatke, iz katerih je razvidno, da izpodbijani predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Pobudnik mora predložiti tudi ustrezne listine, na katere se sklicuje za utemeljitev svojega pravnega interesa.
3. Pobuda mora torej vsebovati tudi navedbo razlogov neskladnosti izpodbijanega predpisa z Ustavo ali zakonom. Gre za obveznost pobudnika, da jasno navede, v čem je protiustavnost oziroma nezakonitost izpodbijanega predpisa, kar pomeni, da mora navesti, s katero določbo Ustave ali zakona je izpodbijani predpis v neskladju in razloge za tak očitek.
[1]
Pri tem morajo biti razlogi jasno in določno opredeljeni.
[2]
Pobudnik je sicer jasno opredelil, kateri predpis izpodbija, skupaj s številko uradnega glasila, v katerem je bil Akt objavljen. Vendar iz pobude ni mogoče jasno in nedvoumno razbrati, kateri deli (členi) Akta so po njegovem mnenju v neskladju z Ustavo.
[3]
4. Pobuda poleg tega ne vsebuje jasno in določno oblikovanih razlogov (očitkov) zatrjevane protiustavnosti Akta. Pobudniki morajo jasno in konkretno navesti, katere določbe izpodbijanega predpisa so v neskladju z Ustavo, s katero človekovo pravico ali drugim ustavnim institutom so te določbe v neskladju, ter razloge za takšno neskladje. V primeru pobudnika tej zahtevi ni zadoščeno predvsem zato, ker iz njegove pobude ni mogoče razbrati, kateri od očitkov o protiustavnosti se dejansko nanašajo na Akt, kateri pa na njegovo domnevno protiustavno zmotno izvrševanje v praksi (kjer gre v bistvu za grajo napačnega izvrševanja Akta s strani elektrooperaterjev, za presojo česar Ustavno sodišče ni pristojno).
[4]
Bistvo pobude je namreč v prepričanju pobudnika, da mu dogovorjena obračunska moč merilnega mesta ne bi smela biti določena na podlagi podatkov o porabi električne energije, zbranih, še preden se je Akt začel uporabljati. Pri tem pobudnik na več mestih zapiše, da navedeno v Aktu niti ni določeno oziroma iz njega ne izhaja.
5. Pobudnik trditev, da Akt posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj (prvi odstavek 24. člena ZUstS), utemeljuje z računom za plačilo električne energije za merilno mesto na naslovu, na katerem prebiva. Vendar se račun ne glasi nanj, pač pa na Iztoka Kocjančiča. Glede tega pobudnik ponudi le trditev, da je dedič (že pokojnega) Iztoka Kocjančiča. Pobuda je nepopolna tudi zato, ker ni predložil nobene listine, s katero bi v okoliščinah primera izkazal, da je prav on končni odjemalec električne energije, s tem pa tudi plačnik omrežnine v pravni položaj katerega Akt posega.
6. Ker glede na navedeno pobuda nima vseh zahtevanih sestavin, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnice in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Katja Šugman Stubbs, dr. Rok Svetlič in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik
[1]
Glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-162/17 z dne 12. 11. 2020, št. U-I-14/14, U-I-24/14 z dne 27. 5. 2014,  št. U-I-314/12 z dne 30. 10. 2013 in št. U-I-159/21 z dne 11. 10. 2021.
[2]
Glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-471/19 z dne 8. 1. 2020, št. U-I-162/17, št. U-I-202/12 z dne 4. 2. 2014 in št. U-I-159/21 z dne 11. 10. 2021.
[3]
Obseg izpodbijanja je pobudnik na prvi strani pobude namreč začrtal tako: "Akt o metodologiji za obračunavanje omrežnine za elektrooperaterje, v celoti, zlasti členi 15-18, v povezavi s členi 11-14, 35. in 36. člen, 53. in 55. člen v povezavi s prvim odstavkom 58. člena oziroma povedano drugače, opisno (zaradi nejasnosti samega akta), vse določbe, ki se nanašajo na določitev dogovorjene moči, obračun omrežnine ali izračun prevzete EE". Podobno na 5. strani pobude.
[4]
Ustavno sodišče je v sklepu št. U-I-15/00 z dne 31. 1. 2002 (OdlUS XI, 18), 11. točka obrazložitve, poudarilo, da po 21. členu ZUstS odloča o ustavnosti in zakonitosti predpisov in splošnih aktov. V okviru postopka, začetega s pobudo, pa ne more ocenjevati pravilnosti oziroma zakonitosti ravnanj državnih in drugih organov pri izvajanju predpisov.