P-6/25
Natisni
Opravilna št.:
P-6/25
Datum odločitve:
5. 2. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026.P.6.25
Akt:
Spor o pristojnosti
Izrek:
Za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo enostavnega objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, je pristojna Medobčinska uprava Istra, Medobčinski inšpektorat.
Evidenčni stavek:
Za inšpekcijski nadzor nad skladnostjo enostavnega objekta z občinskimi prostorskimi akti in sorodnimi predpisi je pristojen občinski inšpektorat.
Geslo:
1.2.51.7.2 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Spor o pristojnosti - Prizadeti organ.
1.5.51.3.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - Odločitve v drugih postopkih - Odločitev o tem, kateri organ je pristojen.
1.3.52.1.1 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med državo in lokalnimi skupnostmi.
Pravna podlaga:
Člen 61.4, 62, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
MEDOBČINSKA UPRAVA ISTRE - Medobčinski inšpektorat, Koper
Datum vloge:
9. 7. 2025
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
določitev pristojnega organa
Dokument:
US34331
Dokument v PDF obliki:
P-6-25.pdf
152 KB
Prenesite datoteko
P-6/25-5
5. 2. 2026
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za rešitev spora glede pristojnosti, začetem z zahtevo Medobčinske uprave Istre, Medobčinskega inšpektorata, Koper, na seji 5. februarja 2026
odločilo:
Za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo enostavnega objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, je pristojna Medobčinska uprava Istra, Medobčinski inšpektorat.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Medobčinska uprava Istre, Medobčinski inšpektorat (v nadaljevanju predlagatelj), zahteva rešitev spora med njim in Inšpektoratom Republike Slovenije za naravne vire in prostor, Območna enota Koper (v nadaljevanju Inšpektorat), glede pristojnosti za vodenje inšpekcijskega postopka v primeru postavitve objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela. Predlagatelj navaja, da je Inšpektorat v inšpekcijskem postopku inšpekcijskemu zavezancu izdal odločbo glede nelegalne gradnje objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, v skladu s katero bi inšpekcijski zavezanec med drugim moral odstraniti nelegalni objekt in na navedenem zemljišču vzpostaviti prejšnje stanje. Kasneje naj bi Inšpektorat izdal še sklep o dovolitvi izvršbe, s katerim je bila inšpekcijskemu zavezancu naložena izvršitev navedene obveznosti. Predlagatelj navaja, da je inšpekcijski zavezanec po dovolitvi izvršbe odstranil le del objekta (ga znižal). Inšpektorat pa naj bi na kontrolnem ogledu ugotovil, da je bil del objekta odstranjen na način, da objekt izpolnjuje pogoje za uvrstitev med enostavne objekte po Uredbi o razvrščanju objektov (Uradni list RS, št. 96/22). Predlagatelj dodaja, da je Inšpektorat nato izdal sklep o ustavitvi upravne izvršbe in zadevo odstopil v obravnavo občinski inšpekciji, tj. predlagatelju.
2. Predlagatelj meni, da za obravnavo te zadeve ni pristojen, ker sta bila v zvezi z nelegalnim objektom na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, že izvedena ugotovitveni postopek in nadzor. Končala naj bi se z izdajo odločbe, ki pa naj ne bi bila izvršena. Predlagatelj navaja, da je zadevo vrnil v obravnavo Inšpektoratu, saj navedeni postopek ni bil končan, končati pa bi ga moral Inšpektorat (tako mnenje naj bi podala tudi upravna svetovalnica). Inšpektorat naj bi izjavil, da ne sprejme vračila odstopa, saj naj bi zavezanec s tem, ko je odpravil nezakonito stanje, ki je v njegovi pristojnosti, svojo obveznost izpolnil. Predlagatelj vztraja, da odločba Inšpektorata ni bila izvršena, saj nelegalni objekt ni bil odstranjen v celoti. Neučinkovito naj bi bilo, da se inšpekcijski postopki osredotočajo zgolj na saniranje nedovoljenih posegov do te mere, da niso več v pristojnosti določene inšpekcije, čeprav bi se morali osredotočati na celovito saniranje posledic nelegalnih posegov, ki so v pristojnosti iste inšpekcije. Predlagatelj glede na navedeno na podlagi 27. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – ZUP) prosi za odločitev v sporu glede pristojnosti.
B.
3. Ustavno sodišče je na podlagi sedme alineje prvega odstavka 160. člena Ustave in sedme alineje prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) pristojno, da odloča o sporih glede pristojnosti med državo in lokalnimi skupnostmi. Za te spore se v skladu z 62. členom ZUstS smiselno uporablja 61. člen ZUstS. Po drugem odstavku 61. člena ZUstS lahko rešitev spora glede pristojnosti, če do spora pride zato, ker več organov zavrača pristojnost v posamezni zadevi, zahteva organ, ki mu je bila zadeva odstopljena, pa meni, da zanjo ni pristojen.
4. V obravnavanem primeru je med državnim in občinskim inšpekcijskim organom nastal spor o tem, kateri izmed njiju je pristojen za vodenje postopka inšpekcijskega nadzora nad postavitvijo objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela. Inšpektorat meni, da je zato, ker je inšpekcijski zavezanec med inšpekcijskim postopkom objekt preuredil v enostavni objekt,
[1]
za vodenje postopka pristojen predlagatelj, saj je po navedeni spremembi treba ugotoviti še oziroma zgolj, ali je (sedaj) enostavni objekt skladen s prostorskimi izvedbenimi akti in drugimi predpisi občine. Predlagatelj pa meni, da je pristojen Inšpektorat, saj odločba, ki jo je v zvezi z obravnavanim objektom izdal, ni bila izvršena, tj. objekt ni bil odstranjen v celoti. Inšpektorat naj bi zato moral končati začeti postopek.
5. Pristojnost organov za opravljanje inšpekcijskega nadzora nad gradnjo
[2]
ureja 10. člen GZ-1.
[3]
Skladno s prvim odstavkom tega člena opravljajo inšpekcijski nadzor nad izvajanjem določb GZ-1, ki se nanašajo na gradnjo, za katero je predpisano gradbeno dovoljenje,
[4]
(državni) gradbeni inšpektorji. Skladno s tretjim odstavkom istega člena opravljajo inšpekcijski nadzor nad gradnjo nezahtevnih objektov,
[5]
za katere je sicer predpisano gradbeno dovoljenje,
[6]
tudi občinski inšpektorji. Inšpekcijski nadzor nad gradnjo, za katero po GZ-1 ni predpisano gradbeno dovoljenje,
[7]
pa skladno s prvo in drugo alinejo četrtega odstavka 10. člena GZ-1 opravljajo tako občinski kot državni inšpektorji, in sicer v delu, ki se nanaša na skladnost z občinskimi prostorskimi izvedbenimi akti in neposredno uporabnimi temeljnimi in podrobnejšimi pravili urejanja prostora iz zakona, ki ureja prostor, ter drugimi sorodnimi predpisi občine, občinski inšpektorji, v delu, ki se nanaša na skladnost z državnimi prostorskimi izvedbenimi akti in neposredno uporabnimi temeljnimi in podrobnejšimi pravili urejanja prostora iz zakona, ki ureja prostor, pa (državni) gradbeni inšpektorji. Pristojnost za opravljanje inšpekcijskega nadzora nad gradnjo je torej zakonodajalec med državo in lokalnimi skupnostmi razmejil tako, da je določil, da je nadzor nad gradnjo, za katero je treba pridobiti gradbeno dovoljenje, v pristojnosti države (gradbenih inšpektorjev), razen v primeru gradnje nezahtevnih objektov, ko je nadzor v pristojnosti tako države (gradbenih inšpektorjev) kot lokalnih skupnosti (občinskih oziroma medobčinskih inšpekcijskih organov); nadzor nad gradnjo, za katero ni treba pridobiti gradbenega dovoljenja, pa je v pristojnosti tako lokalnih skupnosti (občinskih oziroma medobčinskih inšpekcijskih organov) kot države (gradbenih inšpektorjev), odvisno od tega, ali gre za nadzor nad spoštovanjem občinskih prostorskih izvedbenih aktov in sorodnih predpisov ali državnih prostorskih izvedbenih aktov.
[8]
6. Iz priloženega dopisa, s katerim je Inšpektorat prijavo odstopil predlagatelju, in zahteve predlagatelja izhaja, da na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, po odstranitvi dela objekta (znižanju njegove višine) namesto prej manj zahtevnega objekta, za katerega bi bilo treba pridobiti gradbeno dovoljenje, stoji enostavni objekt, za postavitev katerega se ne zahteva gradbeno dovoljenje, in da je Inšpektorat po navedeni spremembi objekta postopek izvršbe ustavil. Iz zahteve predlagatelja torej ne izhaja, da bi nasprotoval ugotovitvi Inšpektorata, da na navedenem zemljišču (sedaj) stoji enostavni objekt. Iz njegove zahteve izhaja, da pristojnost zavrača, ker meni, da bi Inšpektorat moral končati začeti postopek izvršbe glede svoje odločbe, po kateri bi bilo treba objekt na navedenem zemljišču odstraniti v celoti.
7. Za odločitev o sporu ni pomembno vprašanje, ali bi moral Inšpektorat končati začeti postopek izvršbe ali ne. Ustavno sodišče v obravnavani zadevi ni pristojno obravnavati zakonitosti sklepa o ustavitvi izvršbe. Ključno je le, da je postopek, ki ga je vodil Inšpektorat, končan in da sedaj na zemljišču (za predlagatelja nesporno) stoji enostavni objekt. O vprašanju njegove skladnosti s prostorskimi izvedbenimi akti in neposredno uporabnimi temeljnimi in podrobnejšimi pravili urejanja prostora iz zakona, ki ureja prostor, ter drugimi sorodnimi predpisi občine pa je – upoštevaje prvo alinejo četrtega odstavka 10. člena GZ-1 – za inšpekcijski nadzor pristojen občinski inšpektor.
8. Glede na navedeno je za inšpekcijski nadzor nad skladnostjo postavitve enostavnega objekta na zemljišču s parc. št. 6389/4, k. o. Semedela, z občinskimi prostorskimi akti in sorodnimi predpisi pristojen predlagatelj. Zato je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka te odločbe.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi četrtega odstavka 61. člena v zvezi z 62. členom ZUstS in četrte alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs.
Odločbo je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Enostavni objekt je objekt tako majhnih dimenzij, da se v njem ne more zadrževati večje število oseb, konstrukcijsko enostaven in prostorsko manj zaznaven (3. točka prvega odstavka 3. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21, 133/23 in 75/25 – v nadaljevanju GZ-1).
[2]
Gradnja je izvedba gradbenih in drugih del, povezanih z gradnjo, ki obsega novogradnjo, rekonstrukcijo, manjšo rekonstrukcijo, vzdrževanje objekta, vzdrževalna dela v javno korist ter odstranitev in spremembo namembnosti (5. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[3]
Zahteva za odločitev o sporu glede pristojnosti je bila vložena pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 75/25 – GZ-1B), s katerim je bil med drugim spremenjen tudi četrti odstavek 10. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21 in 133/23 – v nadaljevanju GZ-1/23). Četrti odstavek 10. člena GZ-1/23 je bil v delu, upoštevnem v obravnavanem primeru, vsebinsko enak zdaj veljavnemu četrtemu odstavku 10. člena GZ-1.
[4]
Gradbeno dovoljenje je odločba, s katero se investitorju dovoljuje gradnja; gradbeno dovoljenje je tudi integralno gradbeno dovoljenje po določbah GZ-1 (6. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[5]
Nezahtevni objekt je objekt manjših dimenzij, konstrukcijsko nezahteven in prostorsko zaznaven (23. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[6]
Glej prvi odstavek 5. člena GZ-1.
[7]
Primerjaj prvi odstavek 5. člena GZ-1.
[8]
Neposredno uporabna temeljna pravila urejanja prostora so pravila iz petega in šestega odstavka 21. člena, 35. člena ter sedmega odstavka 282. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 199/21, 23/24, 109/24 in 75/25 – v nadaljevanju ZUreP-3; glej osmi odstavek 282. člena ZUreP-3), ki veljajo ne glede na prostorske izvedbene akte. Podrobnejša pravila urejanja prostora sprejme Vlada z uredbo, pripravijo pa se na podlagi temeljnih pravil urejanja prostora, ki jih določa ZUreP-3. Podrobnejša pravila urejanja prostora se lahko uporabljajo neposredno pri dovoljevanju in izvajanju posegov v prostor in v tem delu nadomestijo prostorski izvedbeni akt; če se podrobnejša pravila urejanja prostora sprejmejo za neposredno uporabo pri dovoljevanju in izvajanju posegov v prostor, se ta namen v pravilih izrecno navede (glej 15. člen ZUreP-3).
⇒