U-I-102/24, Up-132/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-102/24, Up-132/23
Datum odločitve:
30. 10. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.102.24
Akt:
Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) (ZPIZ), 2. odst. 111. čl.

Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII DoR 185/2022 z dne 20. 12. 2022 in zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 85/2022 z dne 24. 8. 2022 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. XII Ps 837/2020 z dne 12. 11. 2021
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 111. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) se zavrne.
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII DoR 185/2022 z dne 20. 12. 2022 in zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 85/2022 z dne 24. 8. 2022 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. XII Ps 837/2020 z dne 12. 11. 2021 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
A. B., C.
Datum vloge:
10. 9. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US33970
Dokument v PDF obliki:
U-I-102-24, Up-132-23.pdf
118 KB
Prenesite datoteko
U-I-102/24-7
Up-132/23-7
30. 10. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe A. B., C., ki jo zastopa Emil Svetec, odvetnik v Mariboru, na seji 30. oktobra 2024
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 111. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) se zavrne.
2. Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. VIII DoR 185/2022 z dne 20. 12. 2022 in zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Psp 85/2022 z dne 24. 8. 2022 v zvezi s sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. XII Ps 837/2020 z dne 12. 11. 2021 se ne sprejme.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnica je bila z odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju Zavod) z dne 24. 1. 2020 razvrščena v I. kategorijo invalidnosti od 12. 6. 2017 dalje zaradi posledic bolezni. Z isto odločbo je bilo odločeno, da ima pritožnica pravico do invalidske pokojnine. Zavod je nato z odločbo z dne 12. 5. 2020 pritožnici odmeril invalidsko pokojnino v znesku 484,27 EUR na mesec od 1. 3. 2019. Na pritožbo pritožnice je organ druge stopnje Zavoda ugotovil, da je odločitev organa prve stopnje Zavoda deloma pomanjkljiva, zato je njeni pritožbi z odločbo z dne 9. 9. 2020 delno ugodil in navedeno odločbo odpravil. Invalidsko pokojnino je odmeril v višini 491,46 EUR na mesec od 1. 2. 2019 dalje. Ugotovljeno je bilo, da je prva stopnja odločitev v zadevi sicer v pretežni meri oprla na ustrezni pravni podlagi (52. člen Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, UL L 166, 30. 4. 2004, s spremembami, in več določb Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju – v nadaljevanju ZPIZ-2), napačno pa je izračunala pokojninske osnove (upoštevano je bilo najugodnejše 23-letno mesečno povprečje, namesto 24-letno) in valorizirala osnove, upoštevane v pokojninsko osnovo (osnove so bile valorizirane ob upoštevanju, da je koledarsko leto pred letom uveljavitve pravice do pokojnine leto 2016, namesto pravilno leto 2018), ter se zmotila pri izračunu datuma, od katerega pritožnici pripada invalidska pokojnina (pravilno od 1. 2. 2019 in ne od 1. 3. 2019).
2. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo navedenih odločb Zavoda in za izplačilo invalidske pokojnine tudi za čas od 12. 6. 2017 dalje oziroma podrejeno od 1. 7. 2017 dalje. Višje delovno in socialno sodišče je zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Opozorilo je na ključna nesporna dejstva za odločitev v zadevi, tj. da je pritožnici  obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje prenehalo 30. 6. 2016, da je od 12. 6. 2017 pri njej podana I. kategorija invalidnosti in da je osebni zdravnik pritožnice predlog za uvedbo postopka za priznanje pravic iz invalidskega zavarovanja vložil 18. 7. 2019. Presodilo je, da je prvostopenjsko sodišče ob uporabi drugega odstavka 111. člena ZPIZ-2 pravilno odločilo, od kdaj gre pritožnici invalidska pokojnina. Pri tem je opozorilo na ustaljeno sodno prakso glede razlikovanja med trenutkom pridobitve oziroma priznanja dajatve in trenutkom začetka njenega izplačevanja. Zavrnilo je tudi pritožničine navedbe o protiustavnosti ureditve, na kateri temelji ustaljena sodna praksa. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije.
3. Pritožnica zatrjuje, da so ji bile z izpodbijanimi sodbami kršene pravici iz 22. in 50. člena Ustave, pravice iz 6., 13. in 14. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP) ter pravica iz 1. člena Protokola št. 12 k EKČP (splošna prepoved diskriminacije). Pritožnica izpostavlja dolgotrajnost ugotavljanja njene invalidnosti oziroma navaja, da ji je bila zaradi pomanjkljivosti predhodnega postopka ugotavljanja invalidnosti ta priznana šele v novem postopku, na katerega je bila napotena. Zato naj bi bila prikrajšana pri izplačilu invalidske pokojnine. Pritožnica meni, da razlikovanje med trenutkom pridobitve pravice in trenutkom začetka uživanja pridobljene pravice ni utemeljeno.
4. Pritožnica vlaga tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 111. člena ZPIZ-2. Meni, da je navedena določba brez podlage oziroma v škodo zavarovancev, tj. osebam, kot je sama, ki se jim, ker ob uveljavitvi pravice niso bile zavarovane, pokojnina izplačuje največ za šest mesecev nazaj, ne glede na to, zakaj je prišlo do dolgotrajnega ugotavljanja invalidnosti. Dodaja, da je določba protiustavna, ker naj bi zavarovancem, pri katerih je bila ugotovljena invalidnost I. kategorije, kratila pravico do realizacije pravice, ki izhaja iz ugotovljene kategorije invalidnosti. Zavarovanec, ki mu je bila invalidnost I. kategorije ugotovljena za nazaj, naj ne bi bil v enakem oziroma enakovrednem položaju kot zavarovanec, ki mu Zavod ugotovi pravico takoj, ali vsaj pravilno in predvsem pravočasno.
5. Po drugem odstavku 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča ta pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (1. točka izreka).
6. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (2. točka izreka).
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena in drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnice in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik