U-I-116/24, Up-823/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-116/24, Up-823/24
Datum odločitve:
23. 1. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.116.24
Akt:
Zakon o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo in 53/24) (ZKP), 1. odst. 283. čl.

Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Kp 4856/2016 z dne 16. 7. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. X K 4856/2016 z dne 22. 3. 2024
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 283. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo in 53/24) se zavrne.
Ustavna pritožba zoper
sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Kp 4856/2016 z dne 16. 7. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. X K 4856/2016 z dne 22. 3. 2024 se ne sprejme
.a
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
1.4.10.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Vmesni postopki - Izločitev sodnika.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Mirko Senica, Ljubljana
Datum vloge:
16. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US34027
Dokument v PDF obliki:
U-I-116-24, Up-823-24.pdf
118 KB
Prenesite datoteko
U-I-116/24-6
Up-823/24-10
23. 1. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe Mirka Senice, Ljubljana, ki ga zastopa Odvetniška pisarna Senica & partnerji d. o. o., Ljubljana, na seji 23. januarja 2023
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti prvega odstavka 283. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo in 53/24) se zavrne.
2. Ustavna pritožba zoper
sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Kp 4856/2016 z dne 16. 7. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. X K 4856/2016 z dne 22. 3. 2024 se ne sprejme
.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija prvi odstavek 283. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP). Zatrjuje neskladje z 22. in 25. členom Ustave. Trdi, da navedena določba obdolžencu zoper sklep zunajobravnavnega senata sodišča o zavrnitvi njegovega ugovora zoper obtožnico ne omogoča vložiti pritožbe (kar pomeni, da obtožnica z zavrnitvijo ugovora postane pravnomočna), čeprav od te odločitve ni odvisno le nadaljevanje kazenskega postopka, temveč lahko že sama obtožnica moralno stigmatizira obtoženca, lahko pa ima tudi pravne posledice za njegov obči državljanski status. Te posledice naj bi lahko, kljub ustavno zagotovljeni domnevi nedolžnosti iz 27. člena Ustave, izhajale že iz obtožnice. Pobudnik meni, da je sklep senata o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico odločba sodišča, s katero je odločeno o posameznikovih pravicah, dolžnostih ali pravnih interesih, torej odločitev v smislu 25. člena Ustave. Trdi, da ne gre zgolj za procesno odločitev, temveč za odločitev o tem, ali je izkazan dokazni standard utemeljenega suma, ki temelji na dokazih, zbranih v predkazenskem postopku in preiskavi, pri čemer sodišče to oceno opravi ob tehtanju argumentov tožilca in argumentov obdolženca v ugovoru zoper obtožnico.
Pobudnik opozarja, da je v takih primerih po ustavnosodni presoji pritožba lahko izključena samo, če je zagotovljeno drugo pravno sredstvo, ki je po pravnih učinkih primerljivo oziroma enako učinkovito, oziroma če izključitev pritožbe prestane test legitimnosti in strogi test sorazmernosti.
V obravnavanem primeru naj drugo pravno sredstvo ne bi bilo na voljo, iz zakonodajnega gradiva pa naj tudi ne bi bil razviden legitimen razlog za izključitev pritožbe. Po oceni pobudnika tudi ni videti razumnega in stvarnega razloga za neenako obravnavo glede uresničevanja človekove pravice do pritožbe obdolženca ter tožilca in oškodovanca. Slednja naj bi namreč v enakem položaju po ZKP imela pravico do pritožbe. S tem naj bi bilo podano tudi neskladje s pravico do enakosti orožij iz 22. člena Ustave.
2. Pobudnik vlaga tudi ustavno pritožbo zoper pravnomočen sklep, s katerim je sodišče zavrglo njegovo pritožbo zoper sklep zunajobravnavnega senata o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico.
3.
Po ustaljenem stališču Ustavnega sodišča, ki je bilo sprejeto že v sklepu št. Up-34/96 z dne 19. 6. 1996 (OdlUS V, 202, 5. točka obrazložitve), je v primeru, ko pritožnik izpodbija sklep o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico, procesna predpostavka izčrpanja pravnih sredstev
iz prvega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS)
izpolnjena šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper sodbo oziroma drugo odločbo, s katero se kazenski postopek konča. Drugačno stališče glede izpolnjenosti te procesne predpostavke pa je Ustavno sodišče sprejelo v zadevah št. Up-1159/11 (sklep z dne 22. 12. 2011, 3. točka obrazložitve) in št. Up-1044/16 (sklep z dne 18. 1. 2017, 3. točka obrazložitve), v katerih sta pritožnika izpodbijala sklep sodišča o zavrženju njunega ugovora zoper obtožnico. Ustavno sodišče je v navedenih zadevah pojasnilo, da gre za procesno odločitev, ki je kasneje v postopku ni mogoče več izpodbijati, zato je procesna predpostavka izčrpanja pravnih sredstev izpolnjena.
V obravnavani zadevi gre z vidika vprašanja izčrpanja pravnih sredstev za enak primer kot v zadevah št.
Up-1159/11 in št. Up-1044/16, saj pritožnik odločitve o zavrženju pritožbe zoper sklep o zavrnitvi ugovora zoper obtožnico kasneje v postopku ne bo mogel izpodbijati z nobenim pravnim sredstvom.
Procesna predpostavka izčrpanja pravnih sredstev iz prvega odstavka 51. člena ZUstS je s tem izpolnjena.
4. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (2. točka izreka).
5. Po drugem odstavku 26. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča ta pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (1. točka izreka).
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena in drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: podpredsednica dr. Neža Kogovšek Šalamon ter sodnici in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sodnik dr. Rok Čeferin je bil pri odločanju o tej zadevi izločen. Ustavno sodišče je sklep sprejelo soglasno.
dr. Neža Kogovšek Šalamon
Podpredsednica