U-I-120/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-120/24
Datum odločitve:
18. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.120.24
Akt:
Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24)
Izrek:
Pobuda dr. Dušana Pluta, mld. Lovra Sternada in
društva Focus, društva za sonaraven razvoj
, za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
Postopek za preizkus pobude društva PIC – Pravni center za varstvo človekovih pravic in okolja za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo se ustavi.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvne potrebe, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Ustavno sodišče ustavi postopek, če pobudnik umakne pobudo.
Geslo:
1.4.51.5.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Med postopkom.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.4.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Ustavitev postopka - Zaradi umika pobude/zahteve.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Dušan Plut, Ljubljana in drugi
Datum vloge:
18. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, ustavitev
Dokument:
US34001
Dokument v PDF obliki:
U-I-120-24.pdf
147 KB
Prenesite datoteko
U-I-120/24-13
18. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude dr. Dušana Pluta, Ljubljana, in drugih na seji 18. decembra 2024
sklenilo:
1. Pobuda dr. Dušana Pluta, mld. Lovra Sternada in
društva Focus, društva za sonaraven razvoj
, za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
2. Postopek za preizkus pobude društva PIC – Pravni center za varstvo človekovih pravic in okolja za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo se ustavi.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudniki izpodbijajo Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (v nadaljevanju Odlok). Očitajo mu neskladje z drugim odstavkom 37. člena
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – v nadaljevanju ZRLI) in 44. členom Ustave. Pobudniki povzemajo pretekle odločitve Ustavnega sodišča, iz katerih naj bi izhajalo, da je pravica do glasovanja na referendumu – in v tem okviru pravica do oblikovanja svobodne volje – varovana v 44. členu Ustave. Referendumskemu vprašanju očitajo, da je sugestivno, ker vsebuje usmeritev, kako naj volivec glasuje – predlaga mu izbiro pritrdilnega odgovora, saj naj bi zgolj ta zagotavljal nizkoogljično in stabilno oskrbo z električno energijo, ki je pozitivna vrednota. Pobudniki navajajo, da k sugestivnosti vprašanja dodatno prispeva poimenovanje referenduma, v katerem se projekta Jedrske elektrarne Krško 2 (v nadaljevanju projekt JEK2) sploh ne omenja. Zatrjujejo še, da sporno vprašanje ne zagotavlja enakega izhodiščnega položaja vsem organizatorjem volilne kampanje, saj naj bi imeli prednost organizatorji, ki projekt podpirajo. Pobudniki vprašanju očitajo tudi, da je nejasno. Menijo, da vprašanje ne opredeljuje jasno, na
katero področje urejanja družbenih razmerij iz pristojnosti zakonodajalca se nanaša, o katerem projektu se točno glasuje na referendumu in ali glas proti pomeni zgolj glas proti projektu ali pa tudi proti načelni usmeritvi razvoja elektroenergetskega sistema Slovenije. Vprašanje naj bi vsebovalo tudi preveč vsebinsko nedoločne pojme, zlasti pojem nizkoogljični vir. Nejasnost vprašanja naj bi Vladi in političnim strankam, ki so ga oblikovale, omogočala, da bodo referendumsko odločitev razlagale v skladu z lastnimi interesi. Pobudniki menijo še, da se je Državni zbor dokončno že odločil o vprašanju, saj je sprejel Resolucijo o dolgoročni miroljubni rabi jedrske energije v Sloveniji "Jedrska energija za prihodnost Slovenije" (Uradni list RS, št. 43/24), v kateri je podprl gradnjo projekta JEK2, ter zato ni izpolnjen pogoj iz 28. člena
ZRLI. Pobudniki predlagajo zadržanje izvrševanje Odloka in absolutno prednostno obravnavo pobude.
2. Pobuda je bila posredovana v odgovor Državnemu zboru, ki nanjo ni odgovoril.
B.
3. Ustavno sodišče praviloma presoja veljavne predpise. Odlok je med postopkom pred Ustavnim sodiščem prenehal veljati, saj ga je v celoti razveljavil Odlok o prenehanju veljavnosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list, št. 91/24). Ustavno sodišče je zato v skladu z drugim odstavkom 47. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS)
pobudnike pozvalo, naj izkažejo, da niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti Odloka. Odgovorilo je zgolj društvo PIC – Pravni center za varstvo človekovih pravic in okolja, ki je v vlogi z dne 14. 11. 2024 izjavilo, da od vložene pobude odstopa.
4. Ustavno sodišče je že sprejelo stališče, da odločitev, sprejeta na svetovalnem referendumu, ne zavezuje občinskih organov in zato nima neposredno pravno zavezujočih učinkov. Referendumska odločitev sama po sebi pobudniku ne določa pravic in obveznosti. Te lahko nastanejo šele s splošnim aktom, ki bi ga občina sprejela na podlagi referendumske odločitve. Zato predpis, s katerim je razpisan svetovalni referendum, neposredno ne vpliva na pravni položaj pobudnika. Pobudnik zato ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti takšnega predpisa.
[1]
5. Svetovalni referendum, ki je urejen v 46.b členu Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09, 51/10, 11/14 – popr. in 30/18 – ZLS), ima bistveno enake značilnosti kot posvetovalni referendum, ki je urejen v 26.–29. členu
ZRLI. Ključno je, da pri obeh referendumih odločitev volivcev nima nobenih pravnih učinkov, saj ne zavezuje občinskih organov oziroma Državnega zbora. Zato mora pri presoji obstoja pravnega interesa za posvetovalni referendum veljati enako stališče kot pri svetovalnem referendumu. Pobudnik ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa, s katerim je bil posvetovalni referendum razpisan.
6. V obravnavani zadevi je Odlok prenehal veljati v času odločanja Ustavnega sodišča. Zato se stališče o neizkazanosti pravnega interesa odraža pri odločanju o obstoju pravovarstvene potrebe iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Tako kot pobudniki ne morejo izkazati pravnega interesa, tudi ne morejo izkazati pravovarstvene potrebe za presojo ustavnosti in zakonitosti Odloka. Zato je Ustavno sodišče pobudo dr. Dušana Pluta, mld. Lovra Sternada in društva Focus, društva za sonaraven razvoj, zavrglo (1. točka izreka).
7. Pobudnik
PIC – Pravni center za varstvo človekovih pravic in okolja
je umaknil pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka. Zato je Ustavno sodišče postopek ustavilo (2. točka izreka).
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka in prve alineje četrtega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-133/09 z dne 27. 5. 2009 in št. U-I-389/20 z dne 8. 10. 2020.
⇒