U-I-116/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-116/25
Datum odločitve:
17. 12. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.116.25
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), 7. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 1548 kategorizira javno pot "Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271" (odsek 720641), v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1925/4, k. o. Ježica, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.4.10.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Vmesni postopki - Izločitev sodnika.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Marko Kosmač, Ljubljana
Datum vloge:
6. 8. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34286
Dokument v PDF obliki:
U-I-116-25.pdf
153 KB
Prenesite datoteko
U-I-116/25-6
17. 12. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Marka Kosmača, Ljubljana, na seji 17. decembra 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 1548 kategorizira javno pot "Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271" (odsek 720641), v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1925/4, k. o. Ježica, se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1.
Pobudnik navaja, da izpodbija 7. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (v nadaljevanju Odlok). Zatrjuje njegovo neskladje s 33. in 69. členom Ustave ter 39. členom Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1) oziroma 49. členom zdaj veljavnega Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – ZCes-2). Trdi, da je lastnik zemljišča s parc. št. 1925/4, k. o. Ježica, po katerem je z Odlokom kategorizirana javna občinska cesta oziroma javna pot pod zap. št. 1548, odsek 720641 ("Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271"). Pred kategorizacijo naj Mestna občina Ljubljana (v nadaljevanju MOL) s pobudnikom ne bi sklenila nobenega pravnega posla, niti naj ne bi zemljišča pridobila v razlastitvenem postopku.
Pobudnik navaja, da vlaga pobudo znotraj roka enega leta, odkar je s prejemom dopisa MOL z dne 17. 2. 2025 (v nadaljevanju dopis MOL) izvedel, da po njegovem zemljišču poteka kategorizirana javna pot.
2. V skladu s prvim odstavkom 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa ali splošnega akta, izdanega za izvrševanje javnih pooblastil, lahko da, kdor izkaže pravni interes ob vložitvi pobude. Pravni interes je podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj (drugi odstavek 24. člena ZUstS). V skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo predpisi o kategorizaciji občinskih javnih cest učinkujejo neposredno na pravne položaje lastnikov zemljišč, po katerih potekajo kategorizirane javne ceste. Pobudnik je z zemljiškoknjižnim izpisom izkazal, da je lastnik zemljišča s parc. št. 1925/4, k. o. Ježica, in, kot navaja pobudnik, tudi iz dopisa MOL izhaja, da po njem poteka kategorizirana javna cesta oziroma javna pot.
3. Po tretjem odstavku 24. člena ZUstS lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
4. Odlok je začel veljati 6. 8. 2022.
[2]
Pobudnik je vložil pobudo šele 4. 8. 2025 in se v zvezi z njeno pravočasnostjo sklicuje na subjektivni rok. Trdi, da je s prejemom dopisa MOL izvedel, da po njegovem zemljišču poteka kategorizirana javna pot. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnik zgolj s to trditvijo še ne more zadostiti zahtevam, kot izhajajo iz 3. točke te obrazložitve. V dopisu MOL, ki je priložen pobudi, je navedeno, da je pobudnik na MOL naslovil vprašanje, kateri odsek kategorizirane občinske javne poti poteka po njegovem zemljišču in kdaj je bil kategoriziran. Poleg tega je navedeno, da je pobudnik na MOL naslovil vprašanje v zvezi s pravnim režimom na zemljišču ("statusom javne površine"), pa tudi, da se v zvezi z zemljiščem že od leta 2018 vodi razlastitveni postopek na zahtevo MOL (to izhaja tudi iz izpisa iz zemljiške knjige, ki je priložen pobudi). Ta postopek se je začel zoper pobudnikovega pravnega prednika, vendar je pobudnik že več let lastnik zemljišča, kot izhaja iz priloženega izpisa iz zemljiške knjige. Pobudnik ne trdi, da se razlastitveni postopek ne bi vodil v zvezi z javno cesto na zemljišču, in v dopisu MOL odgovarja na trditve glede cenitve zemljišča. Podatki o kategorizaciji so sicer (lahko) pomembni za presojo pravnega interesa,
[3]
vendar obstoj pravnega interesa sam po sebi še ne pomeni, da je v skladu s tretjim odstavkom 24. člena ZUstS pobuda pravočasna. Za prepričljivost trditve pobudnika glede pravočasnosti pobude ni odločilno, da je bil z dopisom MOL seznanjen s podatki o tem, kateri odsek javne ceste poteka po zemljišču in kdaj je bil kategoriziran. Treba je tudi ugotoviti, da ne obstajajo okoliščine, ki bi v trditev o pravočasnosti pobude vzbujale dvom ali ji nasprotovale oziroma kazale na to, da je bil pobudnik s tem, da po zadevnem zemljišču poteka kategorizirana javna cesta, seznanjen že prej.
[4]
To velja še toliko bolj, če od uveljavitve predpisa do vložitve pobude preteče veliko časa, kot v obravnavanem primeru. Upoštevaje vsebino dopisa MOL in zemljiškoknjižne podatke pa ni mogoče izključiti, da se je pobudnik obrnil na MOL že z zavedanjem, da po njegovem zemljišču poteka kategorizirana javna cesta, torej da je bil o tem oziroma o nastanku škodljivih posledic seznanjen že pred prejemom dopisa MOL. Ker iz vsega navedenega izhaja, da pravočasnost pobude ni izkazana, jo je Ustavno sodišče zavrglo.
5. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: podpredsednica dr. Neža Kogovšek Šalamon ter sodnici in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sodnik dr. Rok Čeferin je bil pri odločanju o tej zadevi izločen. Ustavno sodišče je sklep sprejelo soglasno.
dr. Neža Kogovšek Šalamon
Podpredsednica
[1]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve.
[2]
Člen 11 Odloka.
[3]
Npr. odločba Ustavnega sodišča št. U-I-16/23 z dne 20. 3. 2025 (Uradni list RS, št. 22/25), 10. točka obrazložitve.
[4]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-115/18 z dne 18. 2. 2021, 8. točka obrazložitve.