U-I-403/22
Natisni
Opravilna št.:
U-I-403/22
Datum odločitve:
27. 1. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.403.22
Akt:
Zakon o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 23/07 – popr., 41/07 – popr., 57/12, 39/16, 29/17, 54/17, 28/19 in 82/23) (ZSV), 41.a čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 41.a člena Zakona o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 23/07 – popr., 41/07 – popr., 57/12, 39/16, 29/17, 54/17, 28/19 in 82/23)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
DEOS, celostna oskrba starostnikov, d. o. o., Notranje Gorice
Datum vloge:
16. 11. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34031
Dokument v PDF obliki:
U-I-403-22.pdf
151 KB
Prenesite datoteko
U-I-403/22-14
27. 1. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe
DEOS, celostna oskrba starostnikov, d. o. o., Notranje Gorice
,
ki jo zastopa Odvetniška družba Rojs, Peljhan, Prelesnik & partnerji o. p., d. o. o., Ljubljana, na seji 27. januarja 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 41.a člena Zakona o socialnem varstvu (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 23/07 – popr., 41/07 – popr., 57/12, 39/16, 29/17, 54/17, 28/19 in 82/23)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica izpodbija v izreku tega sklepa navedeno določbo, ki določa, da je dejavnost socialnega varstva nepridobitna. Navaja, da med dejavnosti socialnega varstva sodi tudi institucionalno varstvo, ki ga izvaja v domovih za starejše na podlagi 12 koncesijskih pogodb. Izpodbijana določba naj bi koncesionarjem, ki izvajajo javno službo institucionalnega varstva na tem področju, preprečevala delitev dobička. Pobudnica zatrjuje, da je izpodbijana določba v neskladju s 14. in 74. členom Ustave. V utemeljitev pravnega interesa navaja, da je gospodarska družba, ki na podlagi koncesijskih pogodb opravlja dejavnost socialnega varstva. S finančnimi izkazi (letna poročila) za obdobje od 2019 do 2021 pobudnica izkazuje obstoj dobička, ki se tudi zaradi izpodbijane določbe ni delil med družbenike, ampak se je prenesel. Pri tem pobudnica pojasnjuje, da se celoten dobiček, ki izhaja iz finančnih podatkov, ne nanaša na dobiček izvajanja institucionalnega varstva. Pobudnica je predložila tudi koncesijske pogodbe, s katerimi izkazuje, da zaradi izpodbijane prepovedi vsaj dela ustvarjenega dobička ne sme izplačati svojim družbenikom pod pretnjo sankcije odvzema koncesije. Z izplačilom dobička naj bi pobudnica neposredno kršila prisilni predpis in se s tem izpostavila nesprejemljivemu pravnemu tveganju odvzema koncesije. Pobudnica opozarja, da dobička ne sme izplačevati že od leta 1999 dalje. Predlaga, naj Ustavno sodišče pobudo sprejme v obravnavo in izpodbijano določbo razveljavi, kolikor se nepridobitnost nanaša na gospodarske družbe, ki storitve institucionalnega varstva na področju socialnega varstva opravljajo kot javno službo na podlagi koncesije.
B.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Izplačilo dobička za pobudnico kot pravno osebo pomeni obveznost do njenih lastnikov (družbenikov). Prepoved izplačila dobička, ki naj bi jo izpodbijana določba vsebovala, ima za posledico to, da je pobudnica te obveznosti prosta. Sredstva presežka prihodkov nad odhodki torej na podlagi takšne prepovedi ostajajo pri pobudnici kot pravni osebi. Prepoved izplačila dobička, ki jo pobudnica izpodbija in na kateri utemeljuje svoj pravni interes, je pravzaprav v njeno korist. Pobudnica v utemeljitev pravnega interesa tudi zmotno navaja, da "si" tega dela dobička ne sme izplačati. Pobudnica je družba z omejeno odgovornostjo. V tovrstnih družbah so upravičenci iz naslova dobička družbeniki družbe.
[1]
Ustavno sodišče v svoji ustavnosodni presoji v zvezi s pravnim interesom jasno razmejuje položaja družbe in njenih družbenikov. Družba kot pravna oseba je samostojen nosilec pravic in obveznosti in kot taka ločena od njenih družbenikov.
[2]
Ko gre za izplačilo dobička (dividende), zato Ustavno sodišče pravni interes priznava družbenikom.
[3]
4. Odločitve Ustavnega sodišča, na katere se pobudnica sklicuje, se nanašajo na v bistvenem drugačno dejansko stanje glede obstoja pravnega interesa. Odločba št. U-I-192/16 z dne 7. 2. 2018 (Uradni list RS, št. 15/18, in OdlUS XXIII, 2) se je nanašala na določitev zgornje meje vrednosti letnega stroška vodenja računa in nadomestila za vzdrževanje stanja na računu nematerializiranih vrednostnih papirjev, torej na zgornjo mejo stroškov upravljanja (ceno), ki jih smejo fizični osebi zaračunavati pobudnice. Navedena zadeva se torej ni nanašala na obveznost pobudnic za izplačilo dobička njihovim družbenikom.
5. V zadevi št. U-I-194/17 je Ustavno sodišče sicer res odločalo o razpolaganju s presežki prihodkov nad odhodki v zdravstveni dejavnosti, vendar je pobudo vložilo več pobudnikov, med njimi tudi dva zdravnika zasebnika, ki svoje dejavnosti nista organizirala v okviru gospodarske družbe. Ustavno sodišče je v sklepu št. U-I-194/17 z dne 22. 3. 2018 (5. točka obrazložitve) izrecno zapisalo, da za izpolnjenost pogoja pravnega interesa za vsebinsko presojo posamične določbe zadošča, da pravni interes za presojo te določbe izkaže (vsaj) en pobudnik. Zato je Ustavno sodišče pravni interes za izpodbijanje drugega odstavka 3. člena Zakona o zdravstveni dejavnosti (Uradni list RS, št. 23/05 – uradno prečiščeno besedilo, 23/08, 14/13, 64/17, 73/19 in 82/20 – ZZDej) obravnavalo poenostavljeno, kot da je podan za vse pobudnike,
[4]
in se ni ukvarjalo s tem, ali vsak izmed njih izpolnjuje to procesno predpostavko. O razpolaganju s presežki prihodkov nad odhodki v zdravstveni dejavnosti je Ustavno sodišče na pobudo več lekarnarjev odločalo tudi v zadevi št. U-I-59/18. Velika večina pobudnikov so bili lekarnarji zasebniki, ki svoje dejavnosti niso organizirali v okviru gospodarske družbe. Tudi v odločbi št. U-I-59/18 z dne 8. 9. 2022 (Uradni list RS, št. 132/22, 11. točka obrazložitve) je Ustavno sodišče izrecno zapisalo, da pobudo vlaga več pobudnikov, zato je za izpolnjenost pogoja pravnega interesa dovolj, da pravni interes izkaže (vsaj) en pobudnik.
6. Izjemoma in v posebnih okoliščinah je Ustavno sodišče sicer gospodarski družbi kot pravni osebi že priznalo pravni interes tudi za izpodbijanje ureditve o obdavčitvi dividende. Gre za odločbo št. U-I-175/11 z dne 10. 4. 2014 (Uradni list RS, št. 29/14, 5. točka obrazložitve), v kateri je bil pravni interes osebne družbe ugotovljen zaradi zakonske ureditve, ki je v določenih primerih (če plačnik davka (družba) davčnega odtegljaja ni odtegnil in plačal ali ga ni odtegnil in plačal pravilno) vsebovala možnost, da se za plačilo davčnega odtegljaja iz naslova dohodnine od dividend družbenikov, ki so davčni zavezanci, bremeni tudi plačnico davka (družbo), čeprav se davek sicer odtegne v breme dohodka davčnega zavezanca.
7. Primerljivih posebnih okoliščin, ki bi narekovale podobno izjemo v obravnavani zadevi, pobudnica niti ne zatrjuje niti izkazuje. Pobudnica torej ni izkazala, da izpodbijana določba neposredno posega v njen pravni položaj. Pravnega interesa za razveljavitev izpodbijane določbe pa ni mogoče utemeljiti na tujem pravnem interesu. Ustavno sodišče je zato njeno pobudo zavrglo.
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki: dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej 94. in 95. člen Zakona o gospodarskih družbah (Uradni list RS, št. 65/09 – uradno prečiščeno besedilo, 33/11, 91/11, 32/12, 57/12, 82/13, 55/15, 15/17, 18/21, 75/23 in 102/24 –ZGD-1).
[2]
Tako sklepi Ustavnega sodišča št. U-I-163/94 z dne 17. 2. 1995 (OdlUS IV, 15), 2. točka obrazložitve; št. U-I-226/98 z dne 24. 6. 1998 (OdlUS VII, 143), 5. točka obrazložitve; št. U-I-124/01 z dne 28. 6. 2001 (OdlUS X, 138), 5. točka obrazložitve; št. U-I-301/05 z dne 9. 3. 2006, 7. točka obrazložitve; št. U-I-51/20 z dne 14. 1. 2021, 3. točka obrazložitve; in št. U-I-82/22 z dne 8. 4. 2022, 3. točka obrazložitve.
[3]
Primerjaj s sklepom Ustavnega sodišča št. U-I-16/03 z dne 27. 1. 2005.
[4]
Glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-194/17, 13. točka obrazložitve.