U-I-55/22
Natisni
Opravilna št.:
U-I-55/22
Datum odločitve:
12. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.55.22
Akt:
Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Divača (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 14/18, 59/18, 25/19, 51/19, 66/21, 1/22 – popr. in 40/24), kolikor spreminja namensko rabo zemljišča s parcelno številko 296/7, k. o. Dolenja vas, iz poselitvenega območja v kmetijsko zemljišče
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Divača (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 14/18, 59/18, 25/19, 51/19, 66/21, 1/22 – popr. in 40/24), kolikor spreminja namensko rabo zemljišča s parcelno številko 296/7, k. o. Dolenja vas, iz poselitvenega območja v kmetijsko zemljišče, se zavrže.
Pobudnica in nasprotna udeleženka sami nosita svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Constitutional Justice - Decisions - Types of decisions of the Constitutional Court - In abstract review proceedings - Rejection of a petition - No legal interest.
1.5.51.1.11 - Constitutional Justice - Decisions - Types of decisions of the Constitutional Court - In abstract review proceedings - Decision on costs.
1.4.51.4 - Constitutional Justice - Procedure - Procedural requirements (in all proceedings except in constitutional-complaint proceedings) - Legal interest to file a petition.
1.5.5.2 - Constitutional Justice - Decisions - Individual opinions of members - Dissenting opinions.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Natalia Obermann, Ajdovščina
Datum vloge:
11. 2. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, druge rešitve
Dokument:
US33997
Dokument v PDF obliki:
U-I-55-22.pdf
168 KB
Prenesite datoteko
U-I-55/22-15
12. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Natalie Obermann, Ajdovščina, ki jo zastopa Odvetniška pisarna Sikirica, d. o. o., Sežana, na seji 12. decembra 2024
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Divača (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 14/18, 59/18, 25/19, 51/19, 66/21, 1/22 – popr. in 40/24), kolikor spreminja namensko rabo zemljišča s parcelno številko 296/7, k. o. Dolenja vas, iz poselitvenega območja v kmetijsko zemljišče, se zavrže.
2. Pobudnica in nasprotna udeleženka sami nosita svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica navaja, da izpodbija Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Divača (v nadaljevanju Odlok), kolikor spreminja namensko rabo zemljišča s parcelno številko 296/7, k. o. Dolenja vas, iz poselitvenega območja v kmetijsko zemljišče. Zatrjuje neskladje Odloka s 33. in 153. členom Ustave ter 7., 10. in 50. členom Zakona o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12 – v nadaljevanju ZPNačrt). Pojasnjuje, da je v letu 2016 kupila navedeno zemljišče, ki je bilo zazidljivo, saj je bilo del poselitvenega območja. Kmalu po nakupu zemljišča naj bi pobudnica pridobila pravnomočno gradbeno dovoljenje za gradnjo enostanovanjske stavbe na njem in nato še za dozidavo kleti. V letih 2017 in 2019 naj bi zgradila hišo do tretje gradbene faze, pri čemer pa naj bi izvajalec v nasprotju z gradbenim dovoljenjem hišo podkletil v celoti namesto le delno. Napako naj bi storila nadzornica, ki naj bi bila tudi projektantka. Zato naj bi pobudnici inšpektor z odločbo naložil takojšnjo ustavitev gradnje in odstranitev nelegalnega objekta. To inšpekcijsko odločbo naj bi pobudnica izpodbijala v upravnem sporu, ki naj še ne bi bil zaključen. Pobudnica naj bi tudi vložila tožbo zoper nadzornico oziroma projektantko zaradi domnevne stvarne napake. Tudi ta sodni postopek naj ne bi bil zaključen. Pobudnica nadalje razlaga, da je najela novega projektanta, s pomočjo katerega je želela doseči legalizacijo nelegalno zgrajene stavbe. Vendar naj pri tem ne bi bila uspešna. Novi projektant naj bi pri pripravi dokumentacije za nameravano legalizacijo stavbe med 10. 2. 2021 in 15. 2. 2021 ugotovil, da je zemljišče v skladu z Odlokom, ki je začel veljati v letu 2018, po namenski rabi določeno kot kmetijsko zemljišče, na katerem ni dopustna gradnja stanovanjskih stavb. O tem naj bi med 10. 2. 2021 in 19. 2. 2021 po telefonu obvestil pobudnico. Pobudnica trdi, da nasprotna udeleženka Občina Divača (v nadaljevanju Občina) za spremembo namenske rabe zemljišča ni imela strokovnih podlag in da je kršila obveznosti iz ZPNačrt, ki se nanašajo na sodelovanje javnosti. Pobudnica Ustavnemu sodišču predlaga, naj ugotovi, da je Odlok v izpodbijanem delu v neskladju z Ustavo in zakonom ter naj naloži Občini, da v določenem roku odpravi ugotovljeno protiustavnost in nezakonitost. Poleg tega zahteva tudi povračilo stroškov postopka.
2. Pobuda je bila poslana Občini, ki je nanjo odgovorila. Občina meni, da je pobuda prepozna oziroma da je vložena po poteku rokov iz tretjega odstavka 24. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS).
Poleg tega naj za pobudnico ne bi nastale škodljive posledice zaradi spremembe namenske rabe zemljišča, saj naj bi lahko gradila na podlagi že pridobljenega gradbenega dovoljenja. Zato naj pobudnica tudi ne bi izkazovala pravnega interesa. Občina se sklicuje na stališča Ustavnega sodišča, med drugim zlasti na sklep št. U-I-24/17
z dne 21. 4. 2022
. Navaja, da če bi pobudnica gradila v skladu z gradbenim dovoljenjem, zdaj ne bi imela nobenih težav. V skladu s tretjim odstavkom 61. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21 in 133/23 – v nadaljevanju GZ-1) naj bi imela pobudnica možnost spremeniti že izdano gradbeno dovoljenje. Poleg tega Občina še trdi, da je imela za spremembo namenske rabe pobudničinega zemljišča strokovne razloge in da je upoštevala ZPNačrt. Občina Ustavnemu sodišču predlaga, naj pobudo zavrže in pobudnici naloži v plačilo stroške postopka.
3. Pobudnica navedbe Občine zavrača in vztraja pri svojih očitkih. Poudarja, da že sama sprememba namenske rabe zemljišča iz zazidljivega v nezazidljivo pomeni škodljivo posledico in da je treba upoštevati vse okoliščine konkretnega primera.
Zaradi zmanjšanja vrednosti nepremičnine naj bi pobudnica utrpela veliko škodo. Če bo obstoječi objekt porušen, naj na zemljišču ne bi mogla zgraditi nove stanovanjske stavbe.
Pobudnica navaja, da je drugostopenjski organ že potrdil odločitev upravne enote o zavrnitvi zahteve za legalizacijo, ki je s tem postala dokončna in pravnomočna.
4. Po pozivu Ustavnega sodišča je pobudnica dodatno pojasnila, da upravni spor zoper inšpekcijsko odločbo še vedno ni zaključen. Pojasnila je še, da je Upravno sodišče v tem upravnem sporu delno ugodilo njeni zahtevi za izdajo začasne odredbe in do pravnomočne odločitve o tožbi zadržalo izvrševanje inšpekcijske odločbe v delu, v katerem ji je naložena odstranitev stavbe, ter vzpostavitev prejšnjega stanja. Prav tako je tudi pojasnila, da je postopek, v katerem je bila zavrnjena njena zahteva za legalizacijo objekta, pravnomočno zaključen in da na zemljišču še vedno stoji objekt v nespremenjenem stanju.
5. Dodatna pojasnila pobudnice je Ustavno sodišče poslalo Občini. Občina vztraja, da pobudnica ne izkazuje pravnega interesa.
B.
6. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti lahko da, kdor izkaže pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku 24. člena ZUstS je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
7. Iz ustaljene ustavnosodne presoje izhaja, da so občinski prostorski načrti (v nadaljevanju OPN), ki določajo oziroma spreminjajo namensko rabo zemljišč, splošni akti, ki lahko učinkujejo na položaj lastnikov teh zemljišč na način, da neposredno posegajo v njihove pravice ali v njihov pravni položaj.
Zgolj lastninska pravica na nepremičnini z območja izpodbijanega prostorskega akta za izkaz pravnega interesa za presojo njegove ustavnosti in zakonitosti ne zadošča.
[1]
Pobudnik mora izkazati, da izpodbijani OPN neposredno učinkuje na njegove pravice, pravne interese oziroma na njegov pravni položaj. Določbe prostorskih aktov, ki opredeljujejo namensko rabo zemljišč, ne urejajo posamičnih razmerij, temveč določajo splošne pravne režime na območjih posameznih enot urejanja prostora.
[2]
Ustavno sodišče zato pri presoji, ali OPN neposredno učinkuje na pravice ali pravni položaj pobudnika, upošteva konkretne okoliščine primera;
[3]
zlasti upošteva vrsto namenske rabe, ki je z izpodbijanim OPN določena za konkretno zemljišče ter morebitne omejitve, ki jih v okviru prostorskih ureditvenih pogojev za vrsto namenske rabe, določeno za to zemljišče, predvideva OPN.
[4]
Kadar so že v OPN pogoji namenske rabe za konkretno zemljišče opredeljeni tako določno, da je že na njihovi podlagi mogoče določiti meje dopustne rabe zemljišča, tak OPN neposredno učinkuje na pravni položaj lastnika tega zemljišča.
[5]
Iz ustaljene ustavnosodne presoje izhaja, da to praviloma velja v primerih, ko je z izpodbijanim OPN za konkretno zemljišče določena namenska raba območje kmetijskih zemljišč
[6]
ali območje gozdnih zemljišč.
[7]
8. V obravnavani zadevi ni sporno, da je pobudnica lastnica zemljišča s parcelno številko 296/7, k. o. Dolenja vas (prej zemljišča s parcelno številko 296/4, k. o. Dolenja vas). Pobudnica je predložila tudi zemljiškoknjižni izpisek za to zemljišče. Prav tako ni sporna trditev pobudnice, da je bilo to zemljišče pred sprejetjem oziroma uveljavitvijo Odloka po namenski rabi del poselitvenega območja oziroma območja stavbnih zemljišč naselja Dolenja vas.
[8]
V skladu z Odlokom je zemljišče po namenski rabi zdaj določeno kot najboljše kmetijsko zemljišče (K1).
[9]
Sporno tudi ni dejstvo, da je na zemljišču že zgrajen objekt do tretje gradbene faze in da je za gradnjo pobudnica pridobila dve pravnomočni gradbeni dovoljenji, vendar kot izhaja iz navedb pobudnice, je gradnja ustavljena zaradi odločitve inšpektorja, da gre za nelegalni objekt (odločba Inšpektorata Republike Slovenije za okolje in prostor z dne 21. 4. 2020). Pobudnica pojasnjuje, da je zoper navedeno inšpekcijsko odločbo vložila tožbo v upravnem sporu in da je ta postopek še v teku. Upravno sodišče je v upravnem sporu do pravnomočne odločitve tudi zadržalo izvršitev inšpekcijske odločbe v delu, ki se nanaša na odstranitev stavbe ter vzpostavitev prejšnjega stanja.
9. Po presoji Ustavnega sodišča je ugovor Občine, da pobudnica ne izkazuje pravnega interesa, utemeljen. Po Odloku je pobudničino zemljišče po namenski rabi sicer res določeno kot kmetijsko zemljišče, vendar je treba glede na okoliščine konkretnega primera upoštevati naslednje. Sporna sprememba namenske rabe zemljišča nima vpliva na pravnomočni gradbeni dovoljenji, ki ju je pridobila pobudnica. Če se v času veljavnosti gradbenega dovoljenja za območje, na katerem je nepremičnina, ki je predmet gradbenega dovoljenja, spremeni pravno ali dejansko stanje, te spremembe oziroma dopolnitve po izrecni določbi drugega odstavka 59. člena GZ-1 na veljavnost gradbenega dovoljenja ne vplivajo. To, kar izhaja že iz 158. člena Ustave,
[10]
poudarja tudi Občina, ki se sama sklicuje še na možnost spremembe gradbenega dovoljenja zaradi večjih odstopanj od gradbenega dovoljenja (61. člen GZ-1).
[11]
Pri tem ni mogoče spregledati, da Odlok predvideva, da so na kmetijskih zemljiščih lahko objekti, ki se jih sicer lahko gradi na stavbnih zemljiščih. Objekti zunaj stavbnih zemljišč, ki so na kmetijskih zemljiščih, so lahko v skladu z Odlokom t. i. objekti razpršene gradnje.
[12]
Iz tretjega odstavka 24. člena Odloka izhaja, da so na zakonito zgrajenih objektih razpršene gradnje oziroma tudi na parceli objekta, ki je bila določena z gradbenim dovoljenjem za objekt, dopustne različne vrste gradenj. Iz sedmega odstavka 24. člena Odloka izhaja, da to velja za vse tovrstne objekte, tudi če niso vrisani na karti iz drugega odstavka 24. člena Odloka. Na gradbeni parceli zakonito zgrajenega objekta razpršene gradnje so izmed nezahtevnih in enostavnih objektov dovoljeni objekti, ki so dopustni za namensko rabo prostora SS (četrti odstavek 24. člena Odloka). Šesti odstavek 24. člena Odloka določa, da za objekte zakonito zgrajene razpršene gradnje veljajo podrobni prostorski izvedbeni pogoji, ki veljajo v namenski rabi prostora "SS", če so v skladu s tem členom Odloka. Namenska raba prostora z oznako "SS" pomeni območja stavbnih zemljišč, in sicer splošna stanovanjska območja,
[13]
na katerih so dopustne gradnje različnih stavb.
[14]
10. Iz vsega navedenega izhaja, da Odlok v izpodbijanem obsegu nima učinkov na pobudničin pravni položaj, ki bi bili že neposredni ter konkretni in na to ne morejo same po sebi vplivati zatrjevane okoliščine, da naj bi šlo za domnevno nedovoljeni objekt. Pravno učinkovanje prostorske ureditve, ki določa rabo zemljišča, načeloma ne more biti odvisno od domnevnih nepravilnosti pri konkretni gradnji. Da bi bilo v obravnavani zadevi drugače, pobudnica po povedanem ni izkazala. Navedbe pobudnice, da bo morda morala obstoječi objekt v prihodnje porušiti, niso upoštevne, saj je treba pravni interes izkazati ob vložitvi pobude. Ker pobudnica torej ni izkazala pravnega interesa, je Ustavno sodišče pobudo zavrglo (1. točka izreka).
11. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso bili podani posebni razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka.
C.
12. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnici in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Ustavno sodišče je 1. točko sklepa sprejelo s petimi glasovi proti trem. Proti so glasovali sodnica Mežnar ter sodnika Jaklič in Svetlič. Ustavno sodišče je 2. točko sklepa sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik
[1]
Glej sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-722/21 z dne 1. 4. 2022, 5. točka obrazložitve, št. U-I-24/17 z dne 24. 4. 2022, 10. točka obrazložitve, št. U-I-788/21 z dne 7. 9. 2023, 4. točka obrazložitve, in št. U-I-261/22 z dne 18. 10. 2023, 6. točka obrazložitve.
[2]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-6/17 z dne 20. 6. 2019 (Uradni list RS, št. 46/19, in OdlUS XXIV, 9), 13. točka obrazložitve.
[3]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-77/17 z dne 17. 2. 2022 (Uradni list RS, št. 29/22), 14. točka obrazložitve, ter sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-84/17 z dne 21. 10. 2021, št. U-I-496/18 z dne 17. 2. 2021 in št. U-I-216/22 z dne 8. 9. 2022.
[4]
Na primer omejitve, določene s prostorskimi izvedbenimi pogoji oziroma podrobnimi prostorskimi izvedbenimi pogoji, ter omejitve, ki jih za posamezno vrsto namenske rabe prostora določa občinski podrobni prostorski načrt.
[5]
V primerih, ko OPN meja
dopustne rabe prostora
ne opredeljuje na način, ki bi (že sam po sebi) omogočal individualizacijo in konkretizacijo dopustnih posegov v prostor na konkretnem zemljišču, tak OPN na pravni položaj lastnika tega zemljišča ne učinkuje neposredno. V takem primeru je treba meje dopustne rabe prostora oziroma pogoje dopustnih posegov v prostor na tem zemljišču ugotoviti v posebnem upravnem postopku (tj. v postopku za izdajo gradbenega dovoljenja). V posamičnem in konkretnem upravnem aktu (gradbenem dovoljenju), ki ga pristojni upravni organ izda v tem postopku, pa se na podlagi OPN določijo tudi konkretni pogoji, ki jih je treba upoštevati pri posegih na tem zemljišču.
[6]
Glej odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-144/17 z dne 3. 6. 2021 (Uradni list RS, št. 95/21, in OdlUS XXVI, 20), 8. in 9. točka obrazložitve.
[7]
Glej odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-139/15 z dne 23. 4. 2020 (Uradni list RS, št. 74/20, in OdlUS XXV, 6), 13. točka obrazložitve.
[8]
Tako izhaja tudi iz dokumentacije, ki jo je predložila pobudnica (npr. potrdilo o namenski rabi zemljišča z dne 19. 2. 2016, "Informacija o statusu parcele na dan 23. 11. 2016" z dne 17. 1. 2022 in dopis Upravne enote Sežana z dne 9. 6. 2017).
[9]
Tako izhaja iz potrdila o namenski rabi zemljišča z dne 17. 1. 2022, ki ga je predložila pobudnica.
[10]
Po navedeni določbi Ustave je mogoče pravna razmerja, urejena s pravnomočno odločbo državnega organa, odpraviti, razveljaviti ali spremeniti le v primerih in po postopku, določenih z zakonom. Tako tudi sklep Ustavnega sodišča št. U-I-24/17, 12. točka obrazložitve.
[11]
Člen 61 GZ-1 določa:
"(1) V času veljavnosti gradbenega dovoljenja, vendar najpozneje v desetih letih po njegovi pravnomočnosti, lahko investitor zaprosi za spremembo gradbenega dovoljenja. Gradbenega dovoljenja po izdaji uporabnega dovoljenja ali po začetku uporabe nezahtevnega objekta ni mogoče spremeniti. Sprememba gradbenega dovoljenja ni potrebna, če gre za odstopanja iz 79. člena tega zakona. Zaradi spremembe gradbenega dovoljenja se čas njegove veljavnosti ne spremeni.
(2) Investitor zahtevi za spremembo gradbenega dovoljenja priloži dokumentacijo za pridobitev gradbenega dovoljenja, dopolnjeno s spremembami, ali novo dokumentacijo za pridobitev gradbenega dovoljenja, če so spremembe tolikšne, da je treba zaradi večje preglednosti izdelati novo dokumentacijo za pridobitev gradbenega dovoljenja, in druge potrebne listine.
(3) Pri spremembi gradbenega dovoljenja se upošteva že izdelana dokumentacija, preverijo pa se samo pogoji iz 54. člena tega zakona, ki se nanašajo na odstopanja, pri čemer se uporabijo določbe materialnega predpisa, ki je veljal v času izdaje osnovnega gradbenega dovoljenja, ali predpisa, ki velja v času spreminjanja gradbenega dovoljenja. […]"
[12]
Člen 24 Odloka določa:
"(1) Objekti razpršene gradnje so objekti izven stavbnih zemljišč na kmetijskih ter gozdnih zemljiščih.
(2) Objekti razpršene gradnje iz prvega odstavka tega člena so prikazani kot stavbišča na Karti 3: »Prikaz območij enot urejanja prostora, osnovne oziroma podrobnejše namenske rabe prostora in prostorskih izvedbenih pogojev«.
(3) Na zakonito zgrajenih objektih razpršene gradnje oziroma na parceli objekta, ki je bila določena z gradbenih dovoljenjem za objekt, so v skladu z namembnostjo, določeno v gradbenem dovoljenju, kadar gre za izboljšanje bivalnega standarda v teh objektih, dopustne naslednje vrste gradenj:
rekonstrukcija objekta,
gradnja novega objekta na stavbišču poprej odstranjenega objekta, novi objekt po velikosti lahko presega odstranjeni objekt do 20 % BTP,
enkratna povečava objekta do 50 % BTP,
sprememba namembnosti v objekte, ki so dopustni v namenski rabi prostora SS,
odstranitev objekta,
vzdrževanje objekta,
komunalna sanacija objekta.
(4) Na gradbeni parceli zakonito zgrajenega objekta razpršene gradnje so izmed nezahtevnih in enostavnih objektov dovoljeni objekti, ki so dopustni za namensko rabo prostora SS.
(5) Če gradbena parcela objekta razpršene gradnje ni bila določena z gradbenim dovoljenjem za objekt, se parcelo določi v skladu z izvedbenimi določili za obliko parcele po tem odloku.
(6) Za objekte zakonito zgrajene razpršene gradnje veljajo podrobni prostorski izvedbeni pogoji, ki veljajo v namenski rabi prostora SS, če so v skladu s tem členom.
(7) Če obstoječi zakonito zgrajeni objekt ni vrisan na karti iz drugega odstavka tega člena, zanj veljajo enake določbe kot za vrisane objekte."
[13]
Točka I v tabeli v drugem odstavku 11. člena Odloka.
[14]
Tretji odstavek 57. člena Odloka.
⇒