U-I-111/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-111/24
Datum odločitve:
18. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.111.24
Akt:
Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvne potrebe, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.4.51.5.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Med postopkom.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Mario Plešej, Ljubljana
Datum vloge:
14. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34000
Dokument v PDF obliki:
U-I-111-24.pdf
144 KB
Prenesite datoteko
U-I-111/24-8
18. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Maria Plešeja, Ljubljana, na seji 18. decembra 2024
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1.
Pobudnik izpodbija Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (v nadaljevanju Odlok). Očita mu neskladje z ustavnimi načeli sorazmernosti, pravne varnosti in poštenosti v demokratičnih procesih ter neskladje z 28. členom
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – v nadaljevanju ZRLI) ter
s 3., 44. in 72. členom Ustave
. Zatrjuje, da je bila njemu in drugim volivcem kršena pravica do informiranega odločanja. Meni, da volivci naj ne bi imeli
dostopa do vseh bistvenih informacij
o projektu Jedrske elektrarne Krško 2
(v nadaljevanju projekt JEK2), kot so predvideni stroški, obdobje gradnje, potresna varnost območja, tip in moč jedrskega reaktorja. Pobudnik navaja, da volivci brez teh informacij ne morejo podati premišljenega odgovora, referendumski izid pa bo izkrivljen. Zatrjuje, da si zakonodajalec lahko ustvari zmotno prepričanje o volji volivcev, kar ga lahko vodi k sprejemanju napačnih odločitev. Zato meni, da volivci ne morejo uresničevati svoje pravice do neposrednega izvrševanja oblasti (3. člen Ustave) in soodločanja o javnih zadevah (44. člen Ustave). Pobudnik zatrjuje še, da je zaradi pravice do varstva zdravega življenjskega okolja (72. člen Ustave) nujno, da so volivci natančno obveščeni o vseh možnih tveganjih in vplivih, ki bi jih imel projekt JEK2 na okolje.
Referendumskemu vprašanju očita, da ni oblikovano vrednostno nevtralno, saj poudarja zgolj pozitivne učinke projekta JEK2, kot je zagotavljanje stabilne oskrbe z nizkoogljično energijo, ne pa tudi morebitnih negativnih, kot so finančna tveganja, varnostni vidiki in vplivi na okolje. Pobudnik predlaga zadržanje izvrševanja Odloka in absolutno prednostno obravnavo pobude.
2. Pobuda je bila posredovana v odgovor Državnemu zboru, ki nanjo ni odgovoril. Mnenje je posredovala Vlada, ki je zatrjevala, da posvetovalni referendum ni pravno zavezujoč. Menila je, da zato ne more ustvarjati pravnih posledic, posegati v ustavne pravice državljanov, povzročati škodljivih posledic ter je zato predlog za začasno zadržanje neutemeljen.
3. Ustavno sodišče praviloma presoja veljavne predpise. Odlok je med postopkom pred Ustavnim sodiščem prenehal veljati, saj ga je v celoti razveljavil Odlok o prenehanju veljavnosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 91/24). V takšnem primeru Ustavno sodišče na podlagi drugega odstavka 47. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) odloči o njegovi ustavnosti in zakonitosti, če pobudnik izkaže, da niso bile odpravljene posledice njegove protiustavnosti in zakonitosti (t. i. pravovarstvena potreba). Po prenehanju veljavnosti Odloka je pobudnik posredoval vlogo 28. 10. 2024, v kateri utemeljuje obstoj pravovarstvene potrebe.
4. Ustavno sodišče je že sprejelo stališče, da odločitev, sprejeta na svetovalnem referendumu, ne zavezuje občinskih organov in zato nima neposredno pravno zavezujočih učinkov. Referendumska odločitev sama po sebi pobudniku ne določa pravic in obveznosti. Te lahko nastanejo šele s splošnim aktom, ki bi ga občina sprejela na podlagi referendumske odločitve. Zato predpis, s katerim je razpisan svetovalni referendum, neposredno ne vpliva na pravni položaj pobudnika. Pobudnik zato ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti takšnega predpisa.
[1]
5. Svetovalni referendum, ki je urejen v 46.b členu Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09, 51/10, 11/14 – popr. in 30/18 – ZLS) ima bistveno enake značilnosti kot posvetovalni referendum, ki je urejen v 26.–29. členu
ZRLI. Ključno je, da pri obeh referendumih odločitev volivcev nima nobenih pravnih učinkov, saj ne zavezuje občinskih organov oziroma Državnega zbora. Zato mora pri presoji obstoja pravnega interesa za posvetovalni referendum veljati enako stališče kot pri svetovalnem referendumu. Pobudnik ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa, s katerim je bil posvetovalni referendum razpisan.
6. V obravnavani zadevi je Odlok prenehal veljati v času odločanja Ustavnega sodišča. Zato se stališče o neizkazanosti pravnega interesa odraža pri odločanju o obstoju pravovarstvene potrebe iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Tako kot pobudnik ne more izkazati pravnega interesa, tudi ne more izkazati pravovarstvene potrebe za presojo ustavnosti in zakonitosti Odloka. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-133/09 z dne 27. 5. 2009 in št. U-I-389/20 z dne 8. 10. 2020.
⇒