U-I-5/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-5/23
Datum odločitve:
8. 5. 2025
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 36/2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.5.23
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), 7. čl.
Izrek:
Člen 7 Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 489 kategorizira javno pot "Vrhovci, c. XXI, od Pod jezom do h. st. 38" (odsek 714082) v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova, se razveljavi.
Evidenčni stavek:
Ker občina pred kategorizacijo javne poti s pobudnikom ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišča niti ni izvedla postopka razlastitve, je izpodbijana določba Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana, kolikor določa kategorizacijo javne poti po zemljišču pobudnika, v neskladju z 69. členom Ustave. Ker izpodbijana določba v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave.
Geslo:
1.5.51.1.17.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Razveljavitev - Podzakonskega predpisa.
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
1.4.10.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Vmesni postopki - Izločitev sodnika.
Pravna podlaga:
Člen 33, 69, Ustava [URS]
Člen 45.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Tjaša Pucelj, Ljubljana
Datum vloge:
10. 1. 2023
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
razveljavitev ali odprava
Dokument:
US34118
Dokument v PDF obliki:
U-I-5-23.pdf
126 KB
Prenesite datoteko
U-I-5/23-11
8. 5. 2025
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na pobudo Tjaše Pucelj, Ljubljana, na seji 8. maja 2025
odločilo:
Člen 7 Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 489 kategorizira javno pot "Vrhovci, c. XXI, od Pod jezom do h. st. 38" (odsek 714082) v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova, se razveljavi.
OBRAZLOŽITEV
A.
1.
Pobudnica navaja, da izpodbija 7. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (v nadaljevanju Odlok) pod zap. št. 489. Zatrjuje, da je v neskladju s 33. in 69. členom Ustave, saj določa, da javna cesta poteka po zemljišču s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova, ki je v zasebni lasti. Pobudnica pojasni, da je solastnica navedenega zemljišča. O kategorizaciji naj bi bila obveščena, ko je prejela vabilo za udeležbo na mejni obravnavi. Z mejno obravnavo
naj se ne bi strinjala, ker naj bi se nanašala na zasebna zemljišča. Poleg tega naj bi bile pred tem na njenem in na drugih zemljiščih, po katerih poteka sporna pot, brez dovoljenja lastnikov opravljene meritve. Pobudnica še pojasni, da je zemljišče s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova, del slepe ulice v lasti lastnikov nepremičnin, katere prvotni in izključni namen naj bi bil dostop do teh nepremičnin. Zato naj bi bil izpodbijani Odlok tudi v neskladju s 3. členom Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – v nadaljevanju ZCes-2), ki opredeljuje pojem javne ceste. Pobudnica še navaja, da Mestna občina Ljubljana (v nadaljevanju MOL) pred kategorizacijo javne poti ni sklenila pravnega posla, s katerim bi postala lastnica navedenega zemljišča. Prav tako naj tega zemljišča ne bi pridobila v razlastitvenem postopku. Pobudnica predlaga, naj Ustavno sodišče razveljavi izpodbijani del 7. člena Odloka.
2. MOL v odgovoru na pobudo najprej ugovarja obstoju pravnega interesa za pobudo. Trdi namreč, da pobudnica ni izkazala, da odsek javne poti 714082 poteka po zemljišču s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova. Meni tudi, da je pobuda prepozna. MOL navaja, da je bila navedena javna pot kategorizirana že z Odlokom o kategorizaciji občinskih cest (Uradni list RS, št. 70/05 in 33/08 – v nadaljevanju Odlok/05). V zvezi s tem opozarja na objektivni in subjektivni rok za vložitev pobude, kot ju določa tretji odstavek 24. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS)
. MOL v dokaz, da je pobudnica že bistveno prej vedela za potek in kategorizacijo sporne javne poti, prilaga ortofoto posnetek območja, iz katerega naj bi izhajalo, da je bil odsek javne poti 714082, ki poteka tudi po zemljišču pobudnice, kategoriziran že bistveno pred uveljavitvijo izpodbijanega Odloka. Ustavnemu sodišču zato predlaga, naj pobudo zavrže, oziroma če meni, da je utemeljena, izda ugotovitveno odločbo na podlagi 48. člena
ZUstS
.
3. Pobudnici je bil posredovan odgovor MOL, do katerega se je opredelila. Poudarja, da je pobudi priložila tudi izpis iz spletnega portala E-prostor, iz katerega naj bi bilo razvidno, da del odseka javne poti 714082 poteka po zemljišču s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova. Ob navedenem pa prilaga še izpis iz spletne strani Urbinfo in posodobljen ortofoto posnetek območja. Pobudnica vztraja, da je pobudo vložila pravočasno in da kategorizacija navedene javne poti ni smiselna, saj gre za slepo ulico.
B.
4. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena
ZUstS
). Po drugem odstavku navedenega člena ZUstS je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. V skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo predpisi o kategorizaciji občinskih javnih cest učinkujejo neposredno na pravne položaje lastnikov zemljišč, po katerih potekajo kategorizirane javne ceste. Kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, se pobuda vloži v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (tretji odstavek 24. člena ZUstS).
5. Pobudnica je pobudi predložila izpisek iz zemljiške knjige za zemljišče s parc. št. 1871/44, k. o. Dobrova, ki potrjuje, da je solastnica navedenega zemljišča, in izpis s spletnega portala E-prostor. Naknadno je predložila še izpis iz spletne strani Urbinfo in ortofoto posnetek območja. Da po navedenem zemljišču poteka odsek javne poti 714082 ("Vrhovci, c. XXI, od Pod jezom do h. st. 38"), kljub drugačni navedbi MOL, pa izhaja tudi iz ortofoto posnetka območja, ki ga je sicer v dokaz, da je bila sporna javna pot kategorizirana že pred uveljavitvijo Odloka, predložila MOL. Pobudnica zato izkazuje pravni interes za vloženo pobudo. Odlok je bil v Uradnem listu Republike Slovenije objavljen 22. 7. 2022 in je začel veljati petnajsti dan po objavi, tj. 6. 8. 2022 (11. člen Odloka). Pobuda je bila vložena 10. 1. 2023, v roku iz tretjega odstavka 24. člena
ZUstS, in je pravočasna
. Ustavno sodišče ne sledi stališču MOL, da je pobuda prepozna, ker naj bi do sporne kategorizacije prišlo že z Odlokom/05, zaradi česar naj bi pobudnica zamudila objektivni in subjektivni rok za vložitev pobude. Če občina z novejšim odlokom ponovno kategorizira javno cesto, ki je v preteklosti že bila kategorizirana, se rok za vložitev pobude presoja glede na novi odlok, če prejšnji v upoštevnem delu ne velja več,
[1]
kot v obravnavani zadevi.
[2]
6. Ustavno sodišče je pobudo sprejelo in glede na izpolnjene pogoje iz četrtega odstavka 26. člena ZUstS nadaljevalo odločanje o stvari sami.
7. Ustava v 69. členu določa, da je razlastitev (odvzem ali omejitev lastninske pravice v javno korist) mogoča le proti nadomestilu v naravi ali proti odškodnini in pod pogoji, ki jih določa zakon. S tem členom Ustava zaradi zagotovitve javne koristi kljub ustavnopravnemu varstvu lastninske pravice, ki jo zagotavlja 33. člen Ustave, omogoča odvzem ali omejitev lastninske pravice na nepremičnini. Ustava v 69. členu zahteva, naj zakon uredi pogoje za razlastitev, razlastitev pa se lahko opravi v postopku, v katerem se za konkretni primer ugotovi, ali so izpolnjeni zakonski pogoji za razlastitev, in v katerem sta zagotovljeni tudi sodno varstvo ter nadomestilo v naravi ali odškodnina.
8. Pojem in status javnih cest ureja 3. člen ZCes-2. Javne ceste so prometne površine, ki so splošnega pomena za promet in jih lahko vsakdo prosto uporablja na način in pod pogoji, določenimi s tem zakonom in zakonom, ki ureja pravila cestnega prometa. V prvem odstavku 49. člena ZCes-2 je določeno, da so javne ceste državne in občinske. Po drugem odstavku 49. člena ZCes-2 so državne ceste v lasti Republike Slovenije, občinske pa v lasti občin. Enake določbe je imel tudi Zakon o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15, 10/18 – ZCes-1), ki je veljal v času sprejetja Odloka, in pred tem tudi že Zakon o javnih cestah (Uradni list RS, št. 33/06 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 42/09 in 109/09 – ZJC). Občina določeno cesto kategorizira, če je za takšno kategorizacijo izkazana javna korist in če cesta ustreza merilom za kategorizacijo javnih cest. Če so zemljišča, po katerih naj bi potekala javna cesta, ki jo občina namerava kategorizirati, v zasebni lasti, mora občina takšna zemljišča pred kategorizacijo pridobiti s pravnim poslom oziroma v postopku razlastitve.
9. Ustavno sodišče je že v številnih zadevah, v katerih so bili izpodbijani občinski odloki o kategorizaciji javnih cest, sprejelo vsebinsko enake odločitve in ponovilo stališče, da so takšni predpisi v neskladju z Ustavo, če občina z lastnikom ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč oziroma lastnika ni razlastila.
[3]
Tudi v obravnavani zadevi MOL pred kategorizacijo sporne javne poti po zemljišču, katerega solastnica je pobudnica, tega zemljišča ni pridobila v last. Zato je 7. člen Odloka, kolikor kategorizira javno pot v delu, ki poteka po zemljišču, katerega solastnica je pobudnica, v neskladju z 69. členom Ustave. Ker 7. člen Odloka v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave.
10. Iz navedenih razlogov je Ustavno sodišče 7. člen Odloka razveljavilo, kolikor se nanaša na zemljišče, katerega solastnica je pobudnica.
11. MOL je sicer predlagala izdajo ugotovitvene odločbe. V zvezi s tem Ustavno sodišče pojasnjuje, da je v tovrstnih zadevah v preteklosti izdajalo ugotovitvene odločbe (in določalo način njihove izvršitve), vendar pa je že leta 2011 spremenilo način takšnega odločanja. Zaradi jasnih ustavnih in zakonskih obveznosti občin v zvezi s kategorizacijo javnih cest ter zaradi učinkovitejšega varstva lastninske pravice izpodbijane občinske predpise o kategorizaciji javnih cest od tedaj razveljavlja.
[4]
C.
12. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi tretjega odstavka 45. člena ZUstS
v sestavi: podpredsednica dr. Neža Kogovšek Šalamon ter sodnici in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sodnik dr. Rok Čeferin je bil pri odločanju o tej zadevi izločen.
Ustavno sodišče je odločbo sprejelo soglasno.
dr. Neža Kogovšek Šalamon
Podpredsednica
[1]
Prim. npr. sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-312/06 z dne 10. 4. 2008, 3. točka obrazložitve, in št. U-I-119/21 z dne 1. 3. 2022, 3. točka obrazložitve, ter odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-495/20 z dne 2. 3. 2023 (Uradni list RS, št. 32/23), 5. točka obrazložitve. V citiranih primerih sta dva odloka kategorizirala isto javno cesto, Ustavno sodišče pa je zavrglo pobudo zoper prvi, ne več veljavni odlok.
[2]
Člen 10 Odloka določa, da z dnem njegove uveljavitve preneha veljati Odlok/05.
[3]
Npr. odločba Ustavnega sodišča št. U-I-289/12 z dne 24. 1. 2013 (Uradni list RS, št. 16/13).
[4]
Glej prav tam, 6. točka obrazložitve.
⇒