U-I-125/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-125/24
Datum odločitve:
10. 3. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.125.24
Akt:
Odlok o oskrbi s pitno vodo na območju Občine Dolenjske Toplice (Uradni list RS, št. 19/18), 11. in 19. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 11. in 19. člena Odloka o oskrbi s pitno vodo na območju Občine Dolenjske Toplice (Uradni list RS, št. 19/18) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic takega predpisa.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Julijan Češarek, Novo mesto
Datum vloge:
29. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34354
Dokument v PDF obliki:
U-I-125-24.pdf
148 KB
Prenesite datoteko
U-I-125/24-4
10. 3. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Julijana Češarka, Novo mesto, na seji 10. marca 2026
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 11. in 19. člena Odloka o oskrbi s pitno vodo na območju Občine Dolenjske Toplice (Uradni list RS, št. 19/18) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnik izpodbija 11. in 19. člen Odloka o oskrbi s pitno vodo na območju Občine Dolenjske Toplice (v nadaljevanju Odlok), ki urejata obveznost priključitve objektov na javni vodovod ter obveznosti lastnikov objektov v zvezi s prijavo vodovodnega priključka upravljavcu javnega vodovoda in sklenitvijo pogodbe o priključitvi na javni vodovod. Trdi, da je 23. 5. 2024 prejel obvestilo Komunale Novo mesto, da mora na podlagi 11. člena Odloka v roku 6 mesecev od prejetja obvestila vložiti prijavo za izvedbo vodovodnega priključka na objektu. Pobudnik trdi, da tak način nalaganja obveznosti krši ustavno pravico do pritožbe in ne zagotavlja niti minimalnih standardov varstva ustavnih pravic. Obveznost priključitve na javni vodovod pod pogoji iz 19. člena Odloka po pobudnikovem mnenju protipravno posega tudi v lastninsko pravico. Pobudnik dvomi, da je obveznost prijave in sklenitve pogodbe ne glede na voljo lastnika, pri čemer pa se po drugi strani za to zahteva njegova volja oziroma soglasje, skladna s temeljnimi načeli pravne države.
B.
2. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
3. Prvi odstavek 11. člena Odloka določa splošno obveznost priključitve objektov, ki ležijo znotraj območja javnega vodovoda in za katere so izpolnjeni tehnično dobavni pogoji, na javni vodovod v skladu z Odlokom in tehničnim pravilnikom. Drugi do peti odstavek 11. člena Odloka urejajo način priključitve ter nekatere posebnosti priključitve za večstanovanjske stavbe, kmetijska gospodarstva in nestanovanjske stavbe. Šesti odstavek 11. člena Odloka določa, da mora načrtovanje in gradnjo vodovodnega priključka zagotoviti lastnik stavbe ali gradbeno inženirskega objekta najkasneje v roku šestih mesecev po vročitvi obvestila upravljavca o možnosti in obveznosti priključitve na javno vodovodno omrežje. Sedmi odstavek pa določa rok, v katerem mora izvajalec javne službe izdati to obvestilo.
4. Odgovornost lastnika stavbe ali gradbeno inženirskega objekta za načrtovanje in gradnjo vodovodnega priključka je ponovljena v 19. členu Odloka (prvi odstavek), ki ob tem določa tudi obveznost lastnika, da za priključitev stavbe ali gradbeno inženirskega objekta na javni vodovod pri upravljavcu vodovoda izvede prijavo vodovodnega priključka ter sklene pogodbo o priključitvi na javni vodovod (drugi odstavek), ter določa obvezne priloge k prijavi (tretji odstavek) o izpolnjevanju pogojev, pod katerimi se lahko izvede vodovodni priključek (peti odstavek). Četrti odstavek 19. člena Odloka ureja možnost izvedbo vodovodnega priključka na kmetijskih zemljiščih, šesti in sedmi odstavek 19. člena Odloka pa urejata ukinitev vodovodnega priključka.
5. Sedmi odstavek 11. člena ter četrti, šesti in sedmi odstavek 19. člena Odloka se že v temelju ne nanašajo na pobudnika. Pobudnik tudi ne trdi, da gre v njegovem primeru za objekt, za katerega bi veljale posebne določbe drugega do petega odstavka 11. člena Odloka. Glede teh določb zato pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno njihove ustavnosti in zakonitosti. Zato je Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo.
6. Prvi in šesti odstavek 11. člena ter prvi do tretji in peti odstavek 19. člena Odloka urejajo obveznost pobudnika kot lastnika objekta, da uredi vse potrebno za priključitev objekta na javni vodovod. Te določbe v pravni položaj pobudnika posegajo neposredno, saj izdaja izvedbenega predpisa ali oblastvenega posamičnega akta ni predvidena. Pobudnik je dolžan izpolniti to obveznost neposredno na podlagi izpodbijanih določb Odloka, spoštovanje teh določb pa se v skladu s prvim odstavkom 49. člena Odloka zagotavlja z inšpekcijskim nadzorom.
[1]
Ravnanje v nasprotju s šestim odstavkom 11. člena Odloka obenem pomeni prekršek (tretja alineja petega odstavka 50. člena Odloka). Po ustaljeni ustavnosodni presoji pobudniki izkazujejo pravni interes za vložitev pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma (kadar so prekrški določeni s podzakonskim predpisom tudi) zakonitosti prekrškovnih norm, četudi hkrati ne vložijo ustavne pritožbe zoper posamični akt, ki se na te norme opira, kadar izpodbijajo ustavno skladnost ali zakonitost določb, ki opredeljujejo znake prekrška.
[2]
Pobudnikov pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti prvega in šestega odstavka 11. člena ter prvega do tretjega odstavka 19. člena Odloka je zato izkazan.
7. Po tretjem odstavku 24. ZUstS lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve (t. i. objektivni rok) oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok).
8. Odlok je bil objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije 23. 3. 2018 in je skladno s 53. členom Odloka začel veljati 7. 4. 2018. Objektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS za vložitev pobude se je iztekel 7. 4. 2019. Pobudnik je pobudo vložil 25. 10. 2024, torej po izteku tega roka. Pobudnik pravočasnosti pobude ne zatrjuje in se na subjektivni rok ne sklicuje. Ker je torej pobudnik pobudo vložil po preteku enega leta od uveljavitve Odloka, hkrati pa ni izkazal pravočasnosti vložitve pobude na podlagi subjektivnega roka, je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti prvega in šestega odstavka 11. člena ter prvega do tretjega in petega odstavka 19. člena Odloka prepozna. Zato je Ustavno sodišče pobudo tudi v tem delu zavrglo.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Primerjaj tudi sodbo Vrhovnega sodišča št. X Ips 2/2019 z dne 22. 2. 2018.
[2]
Glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-183/20 z dne 26. 4. 2021, 11. točka obrazložitve.