U-I-98/25, Up-318/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-98/25, Up-318/25
Datum odločitve:
6. 11. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.98.25
Akt:
Zakon o trgu finančnih instrumentov (Uradni list RS, št. 77/18, 17/19 – popr., 66/19, 123/21, 45/24 in 77/25) (ZTFI-1)

Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. V Ips 2/2024 z dne 11. 3. 2025 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 207/2023 z dne 5. 4. 2024 in sklepom Agencije za trg vrednostnih papirjev št. 0601-2/2023-152 z dne 3. 11. 2023
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o trgu finančnih instrumentov (Uradni list RS, št. 77/18, 17/19 – popr., 66/19, 123/21, 45/24 in 77/25) se zavrne.
Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. V Ips 2/2024 z dne 11. 3. 2025 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 207/2023 z dne 5. 4. 2024 in sklepom Agencije za trg vrednostnih papirjev št. 0601-2/2023-152 z dne 3. 11. 2023 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
GOLDINAR, d. o. o., Ajdovščina, in drugi
Datum vloge:
8. 7. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US34274
Dokument v PDF obliki:
U-I-98-25, Up-318-25.pdf
153 KB
Prenesite datoteko
U-I-98/25-7
Up-318/25-9
6. 11. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe družb GOLDINAR, d. o. o., in DSK, d. o. o., obe Ajdovščina, ter Srečka Kende, Sežana, ki jih vse zastopa Odvetniška pisarna Lipovec in Vidović, d. o. o., Kranj, na seji 6. novembra 2025
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o trgu finančnih instrumentov (Uradni list RS, št. 77/18, 17/19 – popr., 66/19, 123/21, 45/24 in 77/25) se zavrne.
2. Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. V Ips 2/2024 z dne 11. 3. 2025 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 207/2023 z dne 5. 4. 2024 in sklepom Agencije za trg vrednostnih papirjev št. 0601-2/2023-152 z dne 3. 11. 2023 se ne sprejme.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožniki vlagajo ustavno pritožbo, v kateri navajajo, da izpodbijajo sodbo Vrhovnega sodišča št. V Ips 2/2024 z dne 11. 3. 2025 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 207/2023 z dne 5. 4. 2024 in sklepom Agencije za trg vrednostnih papirjev (v nadaljevanju Agencija) št. 0601- 2/2023-152 z dne 3. 11. 2023. Pojasnjujejo dosedanji potek postopka in vsebino izpodbijanih aktov. Agencija naj bi po izvedenem postopku nadzora nad Centralno klirinško depotno družbo, d. d., Ljubljana (v nadaljevanju KDD), tej družbi izdala odredbo z dne 20. 9. 2023. Z odredbo naj bi bila KDD odrejena odprava kršitve šestega odstavka 27. člena Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28. 8. 2014 s spremembami) in Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (UL L 86, 24. 3. 2012 s spremembami). Agencija naj bi ugotovila, da naj bi pritožniki lahko izvajali nadzor nad KDD, da pa naj iz različnih razlogov ne bi bili primerni za zagotavljanje preudarnega in skrbnega upravljanja KDD. V skladu z odredbo naj bi morala KDD ugotovljeno kršitev odpraviti z zagotovitvijo, da bodo njeni družbeniki in osebe, ki lahko izvajajo nadzor, primerni za zagotavljanje preudarnega in skrbnega upravljanja. Odrejeno naj bi bilo tudi, da KDD do pravnomočnosti odločbe, s katero Agencija ugotovi odpravo kršitev, pritožnikom ne sme omogočiti uresničevanja glasovalnih pravic, razen če bi Agencija to posebej pisno dovolila. Pritožniki trdijo, da so bili na podlagi odredbe Agencije na skupščini oktobra 2023 izključeni iz KDD. Navajajo, da so vložili zahtevo za priznanje položaja stranskih udeležencev v postopku nadzora Agencije nad KDD, ki je bila zavrnjena s sklepom Agencije z dne 3. 11. 2023. Zoper sklep Agencije so vložili tožbo v upravnem sporu, ki jo je Upravno sodišče zavrnilo. Upravno sodišče je presodilo, da četrti odstavek 463. člena in prvi odstavek 490. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov (v nadaljevanju ZTFI-1) v zadevnem postopku izključujeta udeležbo oseb, ki niso subjekt nadzora, in da splošna ureditev stranske udeležbe po Zakonu o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – ZUP) ni uporabljiva, ker so določbe ZTFI-1 specialnejše. Morebiten nedopusten poseg v pravice v okviru medsebojnih razmerij s KDD naj bi lahko pritožniki uveljavljali pred rednim sodiščem. Zoper sodbo Upravnega sodišča so pritožniki vložili revizijo, ki jo je Vrhovno sodišče zavrnilo. Vrhovno sodišče je pritrdilo Upravnemu sodišču in poudarilo posebne značilnosti postopkov pred Agencijo. Navedlo je, da Agencija s sámo izdajo odredbe še ni posegla v pravice pritožnikov. Pritožniki se s tem ne strinjajo ter zatrjujejo kršitve 22., 23., 33., 67. in 74. člena Ustave. Razlagajo, da se je nadzorni postopek pred Agencijo nanašal tudi nanje in da so jim bile z odredbo Agencije brez pravne podlage odvzete glasovalne pravice. Za nadzorni postopek naj ne bi vedeli. Pritožniki naj bi bili le objekti odločanja Agencije in nobene možnosti naj ne bi imeli, da bi se lahko udeležili nadzornega postopka ter se v njem izjavili. Stališče sodišč, da lahko učinkovito varujejo svoj položaj v civilnih sodnih postopkih, naj ne bi držalo, saj naj bi se sodišča opirala na pravnomočno odredbo Agencije.
2. Pritožniki vlagajo tudi pobudo, v kateri navajajo, da izpodbijajo ZTFI-1, kot je veljal na dan, ko je Agencija izdala KDD odredbo (20. 9. 2023). Pobudniki trdijo, da so četrti odstavek 443. člena, četrti odstavek 463. člena in prvi odstavek 490. člena ZTFI-1, veljavnega na dan 20. 9. 2023, v neskladju z 2., 22., 23., 25. in 33. členom Ustave, pa tudi s 6. členom Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP) ter 47. členom Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 202, 7. 6. 2016). Pravni interes za pobudo opirajo na vloženo ustavno pritožbo. Pobudniki navajajo, da je bila zakonska ureditev pomanjkljiva, ker ni urejala postopkov glede imetnikov kvalificiranih deležev oziroma domnevnih neprimernih lastnikov centralno depotne družbe (v nadaljevanju CDD), tako kot to velja danes, po uveljavitvi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov (Uradni list RS, št. 45/24 – v nadaljevanju ZTFI-1C). Pred uveljavitvijo ZTFI-1C naj ZTFI-1 ne bi urejal postopkov, ki se nanašajo na status, pravice in pravni položaj imetnikov kvalificiranih deležev v CDD. Pobudniki menijo, da je vsakokratnemu lastniku CDD dopustno izreči nadzorni ukrep le v postopku, v katerem je udeležen kot stranka postopka. Pravna podlaga za ukrep, ki naj bi bil izrečen pobudnikom, naj ne bi bila določna, vsakršno sodelovanje in izjavljanje pobudnikov pa naj bi bilo na podlagi izrecnih zakonskih določb izključeno. Absolutna izključitev možnosti stranske udeležbe v nadzornem postopku naj bi bila nesorazmerna.
3. Ker pobudniki zatrjujejo tudi obstoj protiustavne pravne praznine, je Ustavno sodišče štelo, da izpodbijajo celotno zakonsko ureditev. V primeru zatrjevanja, da je zakon protiustaven, ker določenega vprašanja, ki bi ga moral urejati, sploh ne ureja, je Ustavno sodišče namreč že sprejelo stališče, da pravne praznine praviloma ni mogoče locirati v natančno določenem členu nekega predpisa.
[1]
Ker se očitki pobudnikov delno nanašajo tudi na ureditev v ZTFI-1, ki se z ZTFI-1C ni spremenila, je Ustavno sodišče štelo, da pobudniki izpodbijajo (tudi) zdaj veljaven ZTFI-1.
4. Po drugem odstavku 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo,
109/12, 23/20, 92/21 in 22/25
– v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča ta pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (1. točka izreka).
5. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (2. točka izreka).
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena in drugega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Ustavno sodišče je sklep sprejelo s sedmimi glasovi proti dvema. Proti sta glasovala sodnika Accetto in Svetlič.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Npr. odločba Ustavnega sodišča št. U-I-50/11 z dne 23. 6. 2011 (Uradni list RS, št. 55/11, in OdlUS XIX, 24), 17. točka obrazložitve.