U-I-70/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-70/25
Datum odločitve:
1. 7. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.70.25
Akt:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave

Zakon o volilni in referendumski kampanji (Uradni list RS, št. 41/07, 11/11 in 98/13) (ZVRK)

Zakon o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24), "ZLV", "ZVDZ" in "ZMED"
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave, "zakonodajnega referenduma OdZDPIDU2025", Zakona o volilni in referendumski kampanji (Uradni list RS, št. 41/07, 11/11 in 98/13), Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24), "ZLV", "ZVDZ" in "ZMED" se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ni pristojno za presojo Ustave in predpisov ustavne narave.
Ustavno sodišče pobudo zavrže, če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.5.51.1.27.6 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Nepristojnost za presojo - Norm ustavnega ranga.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Tomaž Štebe, Mengeš
Datum vloge:
29. 4. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34190
Dokument v PDF obliki:
U-I-70-25.pdf
151 KB
Prenesite datoteko
U-I-70/25-6
1. 7. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude mag. Tomaža Štebeta, Mengeš, na seji 1. julija 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave, "zakonodajnega referenduma OdZDPIDU2025", Zakona o volilni in referendumski kampanji (Uradni list RS, št. 41/07, 11/11 in 98/13), Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24), "ZLV", "ZVDZ" in "ZMED" se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Vlagatelj predlaga, da Ustavno sodišče razveljavi pogoj, "da proti zakonu glasuje najmanj petina vseh volivcev", ki ga vsebuje 90. člen Ustave. Meni, da je takšen kvorum pri zakonodajnem referendumu nedemokratičen in neenakopraven. Meni, da je kvorum v neskladju s temeljnim demokratičnim načelom "en človek, en glas" ali "en glas, ena vrednost", ki pomeni, da ima vsak glas volivca enako vrednost, brez pogojevanja, izkrivljanja. Zatrjuje, da to pomeni, da imajo vsi volivci enake pravice in obveznosti v političnem procesu. Vlagatelj navaja, da je kvorum določen previsoko, da bi bil boljši kvorum 40.000 volivcev "z enostavnejšo digitalno oddajo glasu". Predlaga tudi preklic, prestavitev "zakonodajnega referenduma OdZDPIDU2025", da se s tem "izogne" ponovitvi glasovanja zaradi pozivov predsednika Vlade in določenih kulturnih društev k bojkotu referenduma, kar naj bi bilo v nasprotju z demokratičnimi določbami o pravici do udeležbe na volitvah. Zatrjuje, da vlaga pobudo tudi za presojo določb Zakona o volilni in referendumski kampanji (v nadaljevanju ZVRK),
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (v nadaljevanju ZRLI)
, "ZLV", "ZVDZ" in "ZMED". Meni, da navedeni predpisi ne vsebujejo pravil, ki bi učinkovito preprečevala in sankcionirala nedopustne oblastne oziroma druge vplive na glasovanje ter izide pri volitvah in referendumih. Vlagatelj predlaga, da Ustavno sodišče uredi zakonodajo, ki bi to preprečevala, saj ne pričakuje, da bi se zakonodajalec ustrezno odzval na ugotovitve protiustavnosti. Kot dokaz neustrezne ureditve opisuje dogodke na lokalnih volitvah v Občini Mengeš v letih 2018 in 2022. Zatrjuje še, da vlaga pobudo "za presojo o ukrepanju, da se ponovno odpravijo posledice vplivanja na glasovanje in izid na lokalnih volitvah", in sicer na volitvah leta 2018 in leta 2022. Vlagatelj je predlagal tudi absolutno prednostno obravnavo vloge.
B.
2. Vlagatelj vloge ni izrecno poimenoval, njeno oblikovanje, navedbe v njej in predlogi za odločanje pa so nejasni, zmedeni in nedoločni. Zato je težko ugotoviti, kateri postopek je vlagatelj poskušal začeti glede na pristojnosti Ustavnega sodišča iz 160. člena Ustave. Ker iz vloge izhaja, da vlagatelj predlaga razveljavitev različnih pravil, ki opredeljujejo referendumske in volilne postopke, je Ustavno sodišče štelo, da je vložil pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti več različnih predpisov.
[1]
3. Za vsebinsko obravnavo pobude morajo biti izpolnjene procesne predpostavke. Temeljna med njimi je pristojnost Ustavnega sodišča, ki jo ureja 160. člen Ustave. Med pristojnostmi Ustavnega sodišča ni pristojnosti za ocenjevanje ustavne skladnosti ustavnih norm. Zato je Ustavno sodišče pobudo za oceno ustavnosti 90. člena Ustave zavrglo.
[2]
4. Za obravnavo pobude v preostalem delu mora ta izpolnjevati druge procesne predpostavke, kot jih določa
Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 –
uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25
– v nadaljevanju
ZUstS). Ta v drugem odstavku 24.b člena določa, da mora pobuda vsebovati naslednje podatke: navedbo členov predpisa, ki se s pobudo izpodbijajo; navedbo številke Uradnega lista Republike Slovenije ali drugega uradnega glasila, v katerem je bil izpodbijani predpis objavljen; navedbo razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom; podatke o izpolnjevanju z zakonom določenih pogojev za vložitev pobude in druge podatke, ki jih določi Poslovnik Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20 – v nadaljevanju Poslovnik). Pobuda mora vsebovati še podatke, iz katerih je razvidno, da izpodbijani predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Pobudnik mora predložiti tudi ustrezne listine, na katere se sklicuje za utemeljitev svojega pravnega interesa.
5. Pobuda v delu, kjer izpodbija "zakonodajni referendum OdZDPIDU2025", "ZLV", "ZVDZ" in "ZMED", ne vsebuje jasne in določne opredelitve predpisov, ki jih želi pobudnik izpodbiti. Zato je Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo.
6. Ustavno sodišče je pobudo zavrglo tudi v delu, kjer pobudnik izpodbija ZVRK in ZRLI. Iz ZUstS ne izhaja zahteva, da bi Ustavno sodišče moralo sámo iskati razloge, zaradi katerih naj bi bila izpodbijana ureditev v neskladju z Ustavo. Dolžnost pobudnika je, da jasno in določno opredeli razloge (očitke), zakaj je izpodbijana ureditev v neskladju z Ustavo.
[3]
Pobudnik ni opredelil, kateri člen posameznega zakona je protiustaven, prav tako ni navedel, s katero človekovo pravico oziroma ustavnim institutom je zakonski člen v neskladju, ter ni utemeljil razlogov za neskladje. Zato so njegove navedbe pavšalne. Ustavno sodišče je pobudo tudi v tem delu zavrglo.
7. Če je pobudnik z vlogo morebiti želel uveljavljati kršitve v konkretnem referendumskem postopku oziroma v postopku lokalnih volitev, Ustavno sodišče pojasnjuje, da bi bilo treba njegovo vlogo prav tako zavreči, ker niso izpolnjeni procesni pogoji za njeno obravnavo.
[4]
Zakonodajalec je pristojnost referendumskega sodnika podelil Vrhovnemu sodišču (52. člen ZRLI).
[5]
Pristojnost volilnega sodnika po volilnem dnevu na lokalnih volitvah pa je podelil Upravnemu sodišču (99. člena Zakona o lokalnih volitvah, Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 83/12, 68/17 in 102/24 – ZLV).
[6]
Šele po odločitvi Vrhovnega ali Upravnega sodišča je mogoče na Ustavno sodišče vložiti ustavno pritožbo. Pred izčrpanjem teh pravnih sredstev ustavne pritožbe ni dovoljeno vložiti.
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Prim. sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-98/23 z dne 18. 12. 2024, 2. točka obrazložitve, in št. U-I-161/21 z dne 17. 9. 2021, 2. točka obrazložitve.
[2]
Prim. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-29/21 z dne 2. 9. 2021, št. U-I-152/16 z dne 24. 2. 2017, št. U-I-7/15 z dne 23. 9. 2015, št. U-I-271/02 z dne 12. 9. 2002 (OdlUS XI, 171), št. U-I-195/97 z dne 29. 1. 1998 (OdlUS VII, 19) in št. U-I-384/96 dne 3. 4. 1997 (OdlUS VI, 48).
[3]
Sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-194/23 z dne 12. 6. 2025, 2. točka obrazložitve, in št. U-I-212/21, Up-784/21 z dne 5. 12. 2024, 13. točka obrazložitve.
[4]
Prim. sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-161/21, 6. točka obrazložitve, in št. U-I-409/18, U-I-412/18, U-I-413/18, U-I-414/18, U-I-417/18, U-I-419/18 z dne 12. 7. 2018, 8. točka obrazložitve.
[5]
Prim.
sklep Ustavnega sodišča št. U-I-130/17, Up-732/17 z dne 28. 9. 2017 (Uradni list RS, št. 63/17, in OdlUS XXII, 11), 6. točka obrazložitve, in odločba Ustavnega sodišča št. U-I-191/17 z dne 25. 1. 2018 (Uradni list RS, št. 6/18, in OdlUS XXIII, 1), 18. točka obrazložitve.
[6]
Prim. odločba Ustavnega sodišča št. Up-676/19, U-I-7/20 z dne 4. 6. 2020 (Uradni list RS, št. 93/20, in OdlUS XXV, 14), 30. točka obrazložitve.