U-I-207/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-207/23
Datum odločitve:
24. 3. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.207.23
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v občini Kozje (Uradno glasilo e-občina, št. 26/21), 4. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v občini Kozje (Uradno glasilo e-občina, št. 26/21), kolikor kategorizira javno pot "Jug-Tacer" (št. odseka 681625) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 49/5, 45/2, 43/2, 43/6, 43/9 in 43/10, vse k. o. Drensko rebro, se zavrže.
Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic takega predpisa.
Geslo:
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Andrej Tacer, Lesično
Datum vloge:
20. 10. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, druge rešitve
Dokument:
US34076
Dokument v PDF obliki:
U-I-207-23.pdf
156 KB
Prenesite datoteko
U-I-207/23-13
24. 3. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Andreja Tacerja, Lesično, ki ga zastopa Klemen Vogrinec, odvetnik v Slovenski Bistrici, na seji 24. marca 2025
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v občini Kozje (Uradno glasilo e-občina, št. 26/21), kolikor kategorizira javno pot "Jug-Tacer" (št. odseka 681625) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 49/5, 45/2, 43/2, 43/6, 43/9 in 43/10, vse k. o. Drensko rebro, se zavrže.
2. Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnik izpodbija 4. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest v občini Kozje (v nadaljevanju Odlok), kolikor kategorizira javno pot "Jug-Tacer" (št. odseka 681625) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 49/5, 45/2, 43/2, 43/6, 43/9 in 43/10, vse k. o. Drensko rebro, katerih lastnik je. Zatrjuje, da je Odlok v izpodbijanem delu v neskladju s 33. in 69. členom Ustave ter Zakonom o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1). Pobudnik trdi, da Občina Kozje (v nadaljevanju Občina) z njim ni sklenila nobenega pravnega posla za pridobitev pravice do javne poti na zemljiščih parc. št. 49/5, 45/2, 43/2, 43/6, 43/9 in 43/10, vse k. o. Drensko rebro, oziroma pričela kakršnegakoli postopka zaradi odvzema oziroma obremenitve navedenih nepremičnin za potrebe kategorizacije javne poti. Zatrjuje pravočasnost pobude. Pobudnik navaja, da je za kategorizacijo sporne javne poti izvedel šele 9. 11. 2022, ko mu je bilo vročeno gradbeno dovoljenje št. 351-784/2022-6250-18 z dne 2. 11. 2022. Iz navedenega dovoljenja naj bi namreč izhajalo, da je investitor za dostop do svojega zemljišča pridobil služnostno pravico na zemljišču pobudnika parc. št. 759/9, k. o. Dobležiče, pot na tem zemljišču pa naj bi bila priključena na javno pot – odsek št. 681625. Ker v izpodbijanemu odloku niso navedena zemljišča, po katerih potekajo kategorizirane javne poti, pobudnik pojasni, da je šele ob nadaljnjem poizvedovanju ugotovil, da navedena pot poteka po njegovih zemljiščih. Poudarja, da ga o kategorizaciji javne poti nikoli nihče ni obvestil. Pobudnik predlaga tudi, naj Ustavno sodišče njegove stroške s pobudo naloži v plačilo Občini. Predlog utemeljuje z navedbo, da je Občino pozval k odpravi nezakonitosti in protiustavnosti Odloka, vendar ta njegovi zahtevi ni ugodila, zato je moral vložiti pobudo.
2. Občina v odgovoru na pobudo prereka navedbe pobudnika, tudi glede pravočasnosti pobude. Navaja, da je bila javna pot št. JP 681620, odsek št. 681625 "Jug-Tacer", kategorizirana že z
Odlokom o kategorizaciji občinskih javnih cest v občini Kozje (Uradni list RS, št. 42/10 – v nadaljevanju
Odlok/10). Občina pojasni, da je z namenom ureditve lastništva te ceste izvedla odmero in parcelacijo navedene javne poti. Iz elaborata za parcelacijo, ki ga je izdelal Geodetski zavod Celje (november 2012), naj bi bilo razvidno, da je bil pobudnik prisoten na mejni obravnavi ter da je soglašal s predlaganimi mejami in s parcelacijo. Glede na navedeno Občina meni, da je bilo pobudniku takrat že znano, kje bo potekala javna pot, in da temu ni nasprotoval. Občina navaja, da je lastniška razmerja glede odmerjene ceste nameravala urediti s sklenitvijo pogodb o brezplačnem prenosu lastninske pravice za dosego javne koristi ali z menjalnimi pogodbami. S pobudnikom naj bi bilo dogovorjeno, da se sklene menjalna pogodba. Občina navaja, da je bila ta pripravljena, pobudnik pa naj je ne bi podpisal z obrazložitvijo, da so na nepremičninah, katerih lastnik je in so bile predmet menjave, vpisane prepovedi odtujitve. Občina še dodaja, da je bilo 8. 12. 2009 pobudniku izdano gradbeno dovoljenje za gradnjo novega objekta – prizidka k stanovanjski hiši Gubno 5, Lesično. V postopku izdaje navedenega dovoljenja naj bi bilo pobudniku izdano potrdilo, v katerem je bilo potrjeno, da pot, ki poteka po zemljiščih parc. št. 52/1, 49/1, 45, 43, 1741/1, *17, 39/2, 34/2 in 38/1, vse k. o. Drensko sedlo, in ki vodi do hišnih številk Gubno 4, Gubno 5 in do zapuščenega objekta, v naravi obstaja. Občina pojasni, da ta pot vodi v sosednjo občino. Obstajala naj bi že več kot 30 let in bila v širši uporabi. Takrat nekategorizirana občinska pot naj bi bila v pristojnosti Krajevne skupnosti Lesično, ki naj bi jo tudi redno vzdrževala in skrbela za njeno prevoznost v zimskem času. Občina še pojasni, da je bilo navedeno potrdilo izdano na zahtevo pobudnika zaradi pridobitve gradbenega dovoljenja. Ker naj bi iz potrdila izhajalo, da do njegovih objektov poteka cesta, po kateri poteka javni promet, naj mu ne bi bilo treba pridobiti služnosti za dostop do teh objektov. Občina navaja še, da občinske ceste, vključno z javno potjo št. JP 681620, odsek št. 681625, letno in zimsko vzdržuje, pobudnik pa vzdrževanju navedene poti ne nasprotuje. Trdi, da je pobudnik za potek navedene poti vedel. Do ureditve lastništva na nepremičninah, po katerih poteka javna pot, s sklenitvijo menjalne pogodbe pa naj ne bi prišlo, ker naj pobudnik ne bi uspel doseči izbrisa vpisanih prepovedi odtujitve na teh nepremičninah.
3. Pobudnik v odgovoru na navedbe Občine navaja, da je sklicevanje na Odlok/10 neupoštevno, saj je Občina sporno javno pot z Odlokom ponovno kategorizirala, ne da bi uredila lastništvo zemljišč, po katerih pot poteka. Pobudnik zavrača tudi navedbe glede parcelacije zemljišč, po katerih poteka javna pot št. JP 681620. Občina naj bi takrat poudarila, da sama odmera zemljišč ne spreminja statusa ali lastništva pobudnika, zato naj ji tudi ne bi nasprotoval. Pobudnik dodaja, da o kategorizaciji poti ni bilo govora, tudi sicer pa kategorizacija javne poti v letu 2012 ni upoštevna v tem postopku, v katerem izpodbija Odlok iz leta 2021. Dodaja še, da menjalne pogodbe ni sklenil, prav zato pa tudi ni pričakoval, da bo kljub temu javna pot po njegovih zemljiščih kategorizirana. Pobudnik zavrača tudi navedbe Občine glede potrdila, izdanega leta 2009. Meni, da to potrdilo izkazuje le, da kategorizirane javne poti ni bilo in da je bilo zato treba izdati potrdilo. Pobudnik dodaja, da za dostop do svojih objektov preko zemljišč, po katerih poteka sporna javna pot, služnosti ni potreboval, saj so zemljišča njegova. Druga zemljišča, omenjena v potrdilu, pa naj za obravnavni postopek ne bi bila pomembna. Zavrača tudi navedbe Občine glede vzdrževanja navedene poti. Pobudnik pojasni, da se pluženje izvaja na vseh lokalnih odcepih, tudi tam, kjer pot vodi samo do ene stanovanjske hiše po zasebnih zemljiščih. Iz izvajanja pluženja naj zato ne bi bilo mogoče sklepati na to, ali je pot javna ali ne. Pobudnik je svoj odgovor na navedbe Občine še dopolnil. Pobudnik vztraja, da iz potrdila z dne 18. 11. 2009, na katerega se je sklicevala Občina, izhaja, da pot po zemljiščih parc. št. 52/1, 49/1, 45, 43, 1741/1, *17, 39/2, 34/2 in 38/1, vse k. o. Drensko sedlo, ni bila kategorizirana. Navedeno ugotovitev naj bi potrjeval Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v občini Kozje (Uradni list RS, št. 36/08 – Odlok/08), iz katerega naj bi izhajalo, da javna pot, št. odseka 681625 "Jug-Tacer", ni bila kategorizirana.
B.
4. Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
5. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja enoletnega objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
Da je sklicevanje pobudnika na subjektivni rok lahko uspešno, mora torej izkazati, da je za nastanek škodljivih posledic izvedel šele po uveljavitvi izpodbijanega predpisa in da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedel (trditveno in dokazno breme je na strani pobudnika).
[2]
6.
Izpodbijani Odlok je začel veljati 27. 11. 2021.
[3]
Pobudnik je pobudo vložil 18. 10. 2023 in se glede pravočasnosti pobude sklicuje na subjektivni rok. Trdi, da je za nastanek škodljivih posledic, nastalih z Odlokom, izvedel 9. 11. 2022, ko mu je bilo vročeno gradbeno dovoljenje št. 351-784/2022-6250-18 z dne 2. 11. 2022, ki ga prilaga. Občina trditvam pobudnika glede pravočasnosti pobude oporeka in se med drugim sklicuje na izvedbo odmere in parcelacije sporne javne poti, izvedene v letu 2012, po kategorizaciji javne poti št. JP 681620, odsek št. 681625 "Jug-Tacer", z Odlokom/10, kateri naj bi pobudnik prisostvoval in s katero naj bi se strinjal. Enako izhaja iz priloženega zapisnika ustne obravnave z dne 11. 1. 2023, izvedene pri pristojnemu upravnemu organu zaradi pritožbe, ki jo je pobudnik vložil zoper navedeno gradbeno dovoljenje. Pobudnik navedenim ugotovitvam ne nasprotuje, torej da je bil pri odmeri in parcelaciji prisoten in je z njima soglašal. Trdi le, da je Občina izjavila, da odmera ne spreminja statusa in lastništva zemljišč. To drži in med udeležencema postopka ni sporno. Tudi navedbi Občine, da je pobudnikova zemljišča, po katerih poteka javna pot, poskušala pridobiti s sklenitvijo menjalne pogodbe, do katere pa ni prišlo iz razlogov na strani pobudnika, pobudnik ne nasprotuje. Pobudnik trdi le, da do sklenitve menjalne pogodbe ni prišlo. Tudi druge navedbe pobudnika, iz katerih naj bi izhajalo, da so trditve Občine, da je za kategorizacijo javne poti po njegovih zemljiščih vedel že (bistveno) prej kot navaja, neutemeljene, se na vprašanje pravočasnosti sploh ne nanašajo oziroma niso prepričljive. Iz navedb Občine in razpoložljivih listin tako izhaja, da je bila javna pot št. JP 681620, ki v odseku št. 681625 "Jug-Tacer" poteka po zemljiščih pobudnika, kategorizirana prvič z Odlokom/10, pred tem pa je ta pot že obstajala v naravi in se je kot taka uporabljala. Po sprejetju Odloka/10 je bila z namenom ureditve lastništva zemljišč, po katerem je potekala navedena pot, izvedena odmera in parcelacija. Pobudnik je tej prisostvoval, se z njo strinjal. Menjalne pogodbe, ki naj bi uredila lastništvo navedenih zemljišč, ni podpisal iz razlogov na njegovi strani. Iz navedenega po oceni Ustavnega sodišča izhaja, da je pobudnik že pred prejemom navedenega gradbenega dovoljenja vedel za kategorizacijo javne poti. Pobudnik tako ni prepričljivo utemeljil trditve, da je za nastanek škodljivih posledic izpodbijanega Odloka izvedel šele po prejemu gradbenega dovoljenja 9. 11. 2022, in ni izkazal, da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedel. Zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka v izpodbijanem delu zavrglo (1. točka izreka).
7. Pobudnik je zahteval povrnitev stroškov. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker v obravnavani zadevi ni utemeljenih razlogov za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče sklenilo, kot izhaja iz 2. točke izreka tega sklepa.
C.
8. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12),
5. točka obrazložitve, in št. U-I-314/13 z dne 7. 1. 2015, 3. točka obrazložitve.
[2]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-368/18 z dne 7. 4. 2022 (Uradni list RS, št. 60/22), 11. točka obrazložitve.
[3]
Člen 12 Odloka določa, da Odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Odlok je bil v tem glasilu objavljen 27. 3. 2015.
⇒