U-I-2/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-2/24
Datum odločitve:
27. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.2.24
Akt:
Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) (ZPIZ-2), 430.a čl.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo) (ZPIZ-1), 2. odst. 47. čl. ter 1., 2. in 3. odst. 409. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 430.a člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) se zavrne.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 47. člena ter prvega, drugega in tretjega odstavka 409. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Jožef Ciber, Ig
Datum vloge:
5. 1. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, zavrženje
Dokument:
US34008
Dokument v PDF obliki:
U-I-2-24.pdf
158 KB
Prenesite datoteko
U-I-2/24-6
27. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude Jožefa Cibra, Ig, na seji 27. decembra 2024
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 430.a člena
Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23) se za
vrne.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 47. člena ter prvega, drugega in tretjega odstavka 409. člena
Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija 430.a člen Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (
Uradni list RS, št. 48/22 – uradno prečiščeno besedilo in 133/23 –
v nadaljevanju ZPIZ-2), ki je bil uveljavljen z Zakonom o dopolnitvi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 10/22 – ZPIZ-2L). Uveljavlja neskladje z načelom enakosti iz drugega odstavka 14. člena Ustave. Pobudnik pojasni, da je pravico do starostne pokojnine pridobil v letu 2012. Ker pri izračunu valorizacijskih količnikov niso bile upoštevane uskladitve pokojnin, naj bi bili ti prenizki, zato pa naj bi bila tudi pokojnina odmerjena v nižjem znesku. Pobudnik ob navedenem pojasni vpliv uskladitve pokojnin na izračun valorizacijskih količnikov s sklicevanjem na drugi odstavek 47. člena
Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju ZPIZ-1)
. Meni, da izpodbijana določba neenako obravnava upokojence, ki jim je bila pravica do pokojnine priznana v letu 2012, v primerjavi s tistimi, ki jim je bila pokojnina priznana v letih 2010 in 2011. Izpodbijana ureditev naj bi namesto odprave vseh prikrajšanj iz naslova uskladitev pokojnin te še povečala. Pobudnik trdi, da je njegova pokojnina zato neutemeljeno nižja za 2,5 %.
2. Pobudnik izpodbija tudi drugi odstavek 47. člena ZPIZ-1, ki je urejal način določitve valorizacijskih količnikov. Meni, da je v neskladju z načelom enakosti pred zakonom iz 14. člena Ustave. Opisana določitev valorizacijskih količnikov naj bi bila nepravična, povzročala naj bi razvrednotenje neto plač, kar naj bi privedlo do prikrajšanj pri odmeri pokojnine.
3. Pobudnik izpodbija še prvi, drugi in tretji odstavek 409. člena ZPIZ-1, ki je urejal odmero pokojnine v prehodnem obdobju. Zatrjuje, da so bile navedene določbe v neskladju z 52. členom Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 12/92, 5/94, 7/96 in 54/98 – v nadaljevanju ZPIZ/92) in s prvim odstavkom 37. člena ZPIZ-2, ki je veljal do uveljavitve Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 75/19 – v nadaljevanju ZPIZ-2G), ter z veljavnim prvim odstavkom 37. člena ZPIZ-2. Pobudnik meni, da je v podrejenem in neenakem položaju z moškimi upokojenci, ki so pravico do pokojnine pridobili po ZPIZ/92, in z moškimi upokojenci, ki so pravico do pokojnine pridobili po ZPIZ-2. Pojasni, da se je upokojil v letu 2012 s polno delovno dobo 40 let in s polno starostjo 58 let in 5 mesecev. Pokojnina naj bi mu bila odmerjena po 50. členu v zvezi s 409. členom ZPIZ-1. Pobudnik meni, da je bila odmera pokojnin po ZPIZ-1 najbolj nepravična, pri višini pokojnine naj bi bil zato zelo oškodovan. Iz navedenih razlogov naj bi bile izpodbijane določbe v neskladju z načelom enakosti pred zakonom iz 14. člena Ustave. Pobudnik zatrjuje, da je neskladje z navedeno ustavno določbo podano tudi zato, ker je 52. člen ZPIZ/92 določal višji odmerni odstotek za ženske. Ker naj bi prvi odstavek 37. člena ZPIZ-2 (po spremembi z ZPIZ-2G) določal, da s 1. 1. 2020 velja za ženske odmerni odstotek 63,50 %, za moške pa od 1. 1. 2023, naj bi bil kot moški prikrajšan pri višini pokojnine. Tudi v tem primeru naj bi šlo za neskladje s 14. členom Ustave. Prav tako naj bi bila izpodbijana ureditev v neskladju z 8. in 50. členom Ustave. Pobudnik dodaja, da so bili prvi, drugi in tretji odstavek 409. člena ZPIZ-1 v neskladju tudi s prvim odstavkom 4. člena in prvim odstavkom 7. člena Direktive Sveta z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (79/7/EGS) (UL L 6, 10. 1. 1979) in z njo povezano sodno prakso Sodišča Evropske unije (npr. s sodbo v zadevi
Remi van Cant
, C-154/92, z dne 1. 7. 1993).
4. Po drugem odstavku 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo,
109/12, 23/20 in 92/21
– v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Po oceni Ustavnega sodišča pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 430.a člena ZPIZ-2 ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (1. točka izreka).
5. Izpodbijane določbe ZPIZ-1, ki so urejale način določitve valorizacijskih količnikov in odmero pokojnine v prehodnem obdobju (po uveljavitvi ZPIZ-1 1. 1. 2000), v času vložitve pobude niso več veljale. Na podlagi 47. člena ZUstS lahko Ustavno sodišče presoja neveljavne predpise, če niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti.
6. Izpodbijana ureditev ni učinkovala neposredno. O pridobitvi in odmeri pravice do starostne pokojnine odloča Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju Zavod) v postopku, kot ga (sedaj) urejata ZPIZ-2 (pred tem pa ZPIZ/92 in ZPIZ-1) in Zakon o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – ZUP). Sodno varstvo zoper odločitve Zavoda pa je v skladu z določbami Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS, št. 2/04 in 10/04 – popr. – ZDSS-1) zagotovljeno v socialnem sporu. Ustavno sodišče je v sklepu št. U-I-174/05 z dne 13. 12. 2007 (Uradni list RS, št. 122/07, in OdlUS XVI, 87) sprejelo stališče, da se lahko tudi v primerih, ko se s pobudo zahteva presoja ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati že pred vložitvijo pobude, pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. Pobudnik zoper odločbo o priznanju pravice do pokojnine in njeni odmeri, izdane na podlagi zanj protiustavnih določb ZPIZ-1, ni uveljavljal in izčrpal pravnih sredstev, ki mu jih dajejo navedeni predpisi. Pobudnik zato iz razlogov, navedenih v citiranem sklepu, ne izkazuje pravovarstvene potrebe iz 47. člena ZUstS za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane ureditve. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 47. člena ter prvega, drugega in tretjega odstavka 409. člena ZPIZ-1 zavrglo (2. točka izreka).
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena in tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik