U-I-194/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-194/23
Datum odločitve:
12. 6. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.194.23
Akt:
Zakon o spodbujanju rabe obnovljenih virov energije (Uradni list RS, št. 121/21 in 189/21) (ZSROVE), 55., 56., 57., in 58 čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 55., 56., 57. in 58. člena Zakona o spodbujanju rabe obnovljenih virov energije (Uradni list RS, št. 121/21, 189/21 in 102/24)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo zavrže, če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Milko Vrbinc, Ljubljana
Datum vloge:
26. 9. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34172
Dokument v PDF obliki:
U-I-194-23.pdf
144 KB
Prenesite datoteko
U-I-194/23-4
12. 6. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Milka Vrbinca, Ljubljana, na seji 12. junija 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 55., 56., 57. in 58. člena Zakona o spodbujanju rabe obnovljenih virov energije (Uradni list RS, št. 121/21, 189/21 in 102/24)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija v izreku sklepa navedene člene Zakona o spodbujanju rabe obnovljivih virov energije (v nadaljevanju ZSROVE). Navaja, da je izgradil sončno elektrarno in toplotno črpalko ter da mu izpodbijani členi ZSROVE preprečujejo, da bi se "odklopil" iz daljinskega toplotnega omrežja. ZSROVE očita neskladje s 14. členom Ustave, ker naj bi zakon prebivalce na območjih z daljinskim ogrevanjem spravljal v neenakopraven položaj ter jim vzel možnost izbire ogrevanja z "bolj zelenimi" viri energije. Pobudnik Zakonu očita tudi neskladje s 67. členom Ustave, saj se želi v svoji hiši ogrevati na ekološki in gospodaren način, kar naj bi mu bilo z izpodbijanim zakonom onemogočeno. ZSROVE naj bi bil v neskladju tudi s 70. členom Ustave, ker država s subvencijami spodbuja pridobivanje električne energije za ogrevanje. Pobudnik očita ZSROVE neskladje še z 72. členom Ustave, saj meni, da bi morala država omogočiti, da bi živeli v zdravem življenjskem okolju. Zatrjuje, da se sam ogreva na bolj ekološki in zdrav način ter da "določen način za opravljanje gospodarske dejavnosti na področju ogrevanja ni ustrezen". Meni, da bi moral ZSROVE prepovedati neekološke načine ogrevanja, ne pa da omejuje prebivalce na določenih področjih. Zatrjuje še, da je ZSROVE v neskladju s 74. členom Ustave, ker sam nima možnosti izbire distributerja ter ker omogoča nelojalno konkurenco oziroma konkurenco omejuje.
2. Za vsebinsko obravnavo pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti morajo biti izpolnjene procesne predpostavke, ki jih določa Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Ta v drugem odstavku 24.b člena določa bistvene sestavine, ki jih mora vsebovati vsaka pobuda. Med drugim je izrecno določeno, da mora pobuda vsebovati razloge neskladnosti izpodbijanega predpisa z Ustavo ali zakonom. Iz ZUstS ne izhaja zahteva, da bi Ustavno sodišče moralo sámo iskati razloge, zaradi katerih naj bi bila izpodbijana ureditev v neskladju z Ustavo.
[1]
Gre za obveznost pobudnika, da jasno navede, v čem je protiustavnost oziroma nezakonitost izpodbijanega predpisa, kar pomeni, da mora navesti, s katero določbo Ustave ali zakona je izpodbijani predpis v neskladju in razloge za tak očitek. Pri tem morajo biti razlogi jasno in določno opredeljeni.
[2]
3. Pobuda ne vsebuje jasno in določno oblikovanih razlogov (očitkov), s katerimi bi pobudnik utemeljil protiustavnost izpodbijane ureditve. Pobudnik sicer dobesedno povzame vsebino več členov ZSROVE, vsebino več človekovih pravic oziroma drugih ustavnih institutov ter poda skope trditve o njihovi protiustavnosti. Vendar pri tem ne navede, kateri člen ZSROVE konkretno je v neskladju s posamezno človekovo pravico oziroma drugim ustavnim institutom. Prav tako ne poda ustavnopravne utemeljitve, zakaj naj bi bil konkreten člen v neskladju s posamezno človekovo pravico oziroma drugim ustavnim institutom. Trditve, ki jih poda pobudnik, so tako splošne in neobrazložene, da ne omogočajo vsebinske obravnave pobude. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr.
Matej Accetto
, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
⇒
[1]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-96/24 z dne 13. 2. 2025 in št. U-I-212/21, Up-784/21 z dne 5. 12. 2024, 13. točka obrazložitve, ter odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-141/01 z dne 20. 5. 2004 (Uradni list RS, št. 62/04, in OdlUS XIII, 35), 8. točka obrazložitve.
[2]
Glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-481/22 z dne 7. 2. 2023, št. U-I-266/22 z dne 13.
12. 2022, št. U-I-410/18 z dne 3. 2. 2022, št. U-I-161/21 z dne 17. 9. 2021, št. U-I-177/19 z dne
1. 7. 2021 in št. U-I-162/17 z dne 12. 11. 2020.