U-I-90/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-90/24
Datum odločitve:
4. 9. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.90.24
Akt:
Odlok o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradne objave Primorskih novic, št. 35/2005, 42/2005, 15/2009 in Uradni list RS, št. 82/23), 8. čl. v zvezi z 8. odst. 27. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 8. člena v zvezi z osmim odstavkom 27. člena Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradne objave Primorskih novic, št. 35/05, 42/05 in 15/09, ter Uradni list RS, št. 82/23) v delu, na katerega se nanaša Obvezna razlaga 8. člena v zvezi s 27. členom Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradni list RS, št. 82/23), se zavrže.
Evidenčni stavek:
Do odprave protiustavnosti, ugotovljene z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-474/22 z dne 20. 3. 2025, Ustavno sodišče ni pristojno za presojo skladnosti prostorskih izvedbenih aktov.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Gibanje za občino Piran, Lucija, in drugi
Datum vloge:
26. 7. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34199
Dokument v PDF obliki:
U-I-90-24.pdf
150 KB
Prenesite datoteko
U-I-90/24-4
4. 9. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Gibanja za Občino Piran, Lucija, in drugih, ki jih vse zastopa Borislav Cepuder, odvetnik v Ljubljani, na seji 4. septembra 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 8. člena v zvezi z osmim odstavkom 27. člena Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradne objave Primorskih novic, št. 35/05, 42/05 in 15/09, ter Uradni list RS, št. 82/23) v delu, na katerega se nanaša Obvezna razlaga 8. člena v zvezi s 27. členom Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradni list RS, št. 82/23), se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudniki izpodbijajo Obvezno razlago 8. člena v zvezi s 27. členom Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradni list RS, št. 82/23 – v nadaljevanju Obvezna razlaga). Trdijo, da je Občina Piran (v nadaljevanju Občina) z Obvezno razlago, sprejeto brez predpisanega postopka, povečala dovoljenost dolžine privezov plovil v kanalu Sv. Jerneja, Krajinski park Seča – Sečoveljske soline (v nadaljevanju KPSS), s 6 na 8,5 metrov, kar naj bi bilo v nasprotju z Odlokom o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradne objave Primorskih novic, št. 35/05, 42/05 in 15/09 – v nadaljevanju Odlok/09). Pobudniki pojasnjujejo, da so Obvezno razlago izpodbijali s tožbo v upravnem sporu, Upravno sodišče, Oddelek v Novi Gorici, in Vrhovno sodišče pa sta sprejeli stališče, da gre za zadevo iz stvarne pristojnosti Ustavnega sodišča. Pobudniki Občini očitajo, da je Obvezno razlago sprejela brez predpisanega postopka. S spremembo Odloka/09 naj bi bila kršena njihova ustavna pravica iz 44. člena Ustave in postopek sprejemanja akta po
Zakonu o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 110/02 in 8/03 – popr. – v nadaljevanju ZUreP-1)
, Zakonu o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 61/17 – ZUreP-2) in Zakonu o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 199/21, 23/24 in 109/24 – v nadaljevanju ZUreP-3) ter Zakonu o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09, 51/10 in 30/18 – v nadaljevanju ZLS). V postopku sprejemanja Obvezne razlage naj bi ne bili spoštovani predpisi, ki urejajo varstven režim na območju Sečoveljskih solin oziroma jih opredeljujejo kot naravno vrednoto državnega pomena in ekološko pomembno območje. Kršeni naj bi bili tudi 72. in 73. člen Ustave ter 8. člen Aarhuške konvencije.
[1]
2. Po ustaljeni ustavnosodni presoji je obvezna razlaga, ne glede na njeno kasnejše sprejetje, del predpisa od njegove uveljavitve.
[2]
Obvezna razlaga sama zase ne more biti predmet presoje ustavnosti oziroma zakonitosti, ker le ugotavlja pravi smisel določbe, na katero se nanaša. Predmet presoje je v takem primeru lahko le določba predpisa, na katero se nanaša obvezna razlaga, z vsebino, ki ji jo ta daje. Ustavno sodišče je zato v obravnavanem primeru, upoštevaje navedbe v pobudi, štelo, da pobudniki izpodbijajo 8. člen v zvezi z osmim odstavkom 27. člena Odloka o lokacijskem načrtu Seča – polotok (Uradne objave Primorskih novic, št. 35/05, 42/05 in 15/09, ter Uradni list RS, št. 82/23 – v nadaljevanju Odlok)
v delu, na katerega se nanaša Obvezna razlaga
, in z vsebino, kot mu jo daje Obvezna razlaga.
3. V prvem odstavku 61. člena ZUreP-3, ki se je začel uporabljati 1. 6. 2022 (342. člen ZUreP-3), je določeno, da je zoper prostorske izvedbene akte mogoč upravni spor pred Upravnim sodiščem. V drugem in tretjem odstavku 61. člena ZUreP-3 so urejene pristojnosti Upravnega sodišča pri odločanju o zakonitosti prostorskih izvedbenih aktov kot splošnih aktov. Pobudnik s pobudo izpodbija občinski prostorski izvedbeni akt, ki je splošni pravni akt lokalne skupnosti. Ustavno sodišče je na podlagi četrte alineje prvega odstavka 160. člena Ustave pristojno odločati o skladnosti predpisov lokalnih skupnosti z Ustavo in zakoni.
4. Ustavno sodišče je z odločbo št. U-I-474/22 z dne 20. 3. 2025 (Uradni list RS, št. 25/25) ugotovilo, da so prvi, drugi in tretji odstavek 61. člena ZUreP-3 v neskladju z Ustavo, ker je zakonodajalec Upravnemu sodišču podelil pristojnost, ki vsebinsko ustreza pristojnostim in pooblastilom Ustavnega sodišča iz četrte alineje prvega odstavka 160. člena Ustave. Vendar je Ustavno sodišče v 3. točki izreka odločbe št. U-I-474/22 zaradi zavarovanja zahteve po učinkovitem sodnem varstvu zoper prostorske izvedbene akte omogočilo nadaljnjo uporabo sicer protiustavne zakonske ureditve, ki sodno varstvo zoper prostorske izvedbene akte zagotavlja pred Upravnim sodiščem v upravnem sporu. Ustavno sodišče je določilo, da je do odprave ugotovljenega neskladja prvega do tretjega odstavka 61. člena ZUreP-3 Upravno sodišče pristojno odločati v upravnem sporu zoper prostorske izvedbene akte, opredeljene v drugem odstavku 61. člena ZUreP-3. Ustavno sodišče je v 4. točki izreka odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-474/22 z načinom izvršitve svoje odločbe določilo, da lahko pobudniki, ki so vložili pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti po 1. 6. 2022 na Ustavno sodišče, pa do objave odločbe št. U-I-474/22 v Uradnem listu Republike Slovenije
[3]
o njej še ni bilo odločeno, v treh mesecih od vročitve sklepa Ustavnega sodišča, s katerim se to izreče za nepristojno, vložijo tožbo v upravnem sporu pred Upravnim sodiščem.
5. Odlok je bil sprejet na podlagi ZUreP-1, vendar v skladu s tretjim odstavkom 295. člena ZUreP-3 velja kot občinski podrobni prostorski načrt. Pobudniki so pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti zoper izpodbijani del Odloka vložili 24. 7. 2024, torej po začetku uporabe ZUreP-3, tj. 1. 6. 2022. Odlok izpodbijajo v delu, v katerem ta določa pogoje za urbanistično, arhitekturno in krajinsko oblikovanje ureditve struge Jernejevega kanala na območju plovnega kanala in privezov za plovila ter ureditve privezov in obalnega dela. To pomeni, da Odlok izpodbijajo v delu določitve prostorskih izvedbenih pogojev, ki se nanašajo na lego, velikost in oblikovanje posegov v prostor (druga alineja tretjega odstavka 61. člena ZUreP-3). Ob upoštevanju prvega, drugega in tretjega odstavka 61. člena ZUreP-3 in 3. točke izreka odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-474/22 Ustavno sodišče ni pristojno za odločanje o tej pobudi. Zato je Ustavno sodišče pobudo zavrglo. Pobudniki lahko v skladu s 4. točko izreka zgoraj navedene odločbe Ustavnega sodišča v treh mesecih po vročitvi tega sklepa vložijo tožbo zoper izpodbijani del Odloka pred Upravnim sodiščem.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 –
uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25
– ZUstS) in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Državni zbor je Aarhuško konvencijo ratificiral s sprejetjem Zakona o ratifikaciji Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Uradni list RS, št. 62/04, MP, št. 17/04 – MKDIOZ), spremembo Aarhuške konvencije pa z Zakonom o ratifikaciji spremembe Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Uradni list RS, št. 11/10, MP, št. 1/10 – MSKIVOZ).
[2]
Tako že sklep Ustavnega sodišča št. U-I-361/96 z dne 21. 10. 1999 (OdlUS VIII, 226). Glej tudi odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-163/15 z dne 5. 4. 2018 (Uradni list RS, št. 26/18), 24. točka obrazložitve, in – glede obvezne razlage zakona – št. U-I-462/18 z dne 3. 6. 2021 (Uradni list RS, št. 105/21, in OdlUS XXVI, 21), zlasti 22. in 26. točka obrazložitve.
[3]
Odločba Ustavnega sodišča št. U-I-474/22 je bila v Uradnem listu Republike Slovenije objavljena 11. 4. 2025.