U-I-27/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-27/23
Datum odločitve:
4. 9. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.27.23
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Mislinja (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 28/2010 in 65/2015), 6. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Mislinja (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 28/10 in 65/15), kolikor kategorizira javno pot "Krenker-Sedovnik",
odsek 761461
, v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 707/2, 708/1, 708/3 in 710, k. o. Mislinja, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic takega predpisa.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Marko Pogorevc, Mislinja, in drugi
Datum vloge:
22. 2. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34201
Dokument v PDF obliki:
U-I-27-23.pdf
160 KB
Prenesite datoteko
U-I-27/23-11
4. 9. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Marka Pogorevca in Jurčka Pogorevca, oba Mislinja, ki ju oba zastopa mag. Janez Jeromel, Slovenj Gradec, na seji 4. septembra 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Mislinja (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 28/10 in 65/15), kolikor kategorizira javno pot "Krenker
-
Sedovnik",
odsek 761461
, v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 707/2, 708/1, 708/3 in 710, k. o. Mislinja, se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnika izpodbijata 6. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Mislinja (v nadaljevanju Odlok), kolikor kategorizira javno pot "Krenker-Sedovnik", odsek 761461, v delu, ki naj bi potekal po njunih zemljiščih parc. št. 707/2, 708/1, 708/3 in 710, vse k. o. Mislinja. Navajata, da jima je Občina Mislinja (v nadaljevanju Občina) odvzela dele teh zemljišč, na njih zgradila javno pot in jo z Odlokom kategorizirala, ne da bi jo vnesla v ustrezen register javnih cest, kot naj bi določal Zakon o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – v nadaljevanju ZCest-1). Za pridobitev teh zemljišč naj Občina s pobudnikoma ne bi sklenila nobenega pravnega posla, niti naj teh zemljišč ne bi pridobila v razlastitvenem postopku. Zato pobudnika zatrjujeta, da je Odlok v izpodbijanem delu v neskladju z 39. členom ZCest-1) ter s 33. in 69. členom Ustave. Pobudnika navajata, da sta za to, da prek navedenih njunih zemljišč poteka z Odlokom kategorizirana javna pot "Krenker-Sedovnik", izvedela 5. 6. 2022 in 22. 7. 2022, ko sta od Občine prejela predlog dogovora o odstopu zemljišč za ureditev te javne poti.
2. Občina v odgovoru na pobudo zavrača navedbe pobudnikov kot neutemeljene, nepopolne in zavajajoče. Posebej ugovarja tudi pravočasnosti pobude. Meni, da sta pobudnika pobudo vložila po izteku rokov, določenih v tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Navaja, da je bil Odlok uveljavljen že leta 2010, zato naj bi enoletni rok za vložitev pobude, ki skladno z navedeno določbo ZUstS teče od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ob vložitvi pobude že potekel. Pobudnika naj tudi ne bi izkazala, da sta pobudo vložila v enem letu, odkar sta izvedela za nastanek škodljivih posledic izpodbijanega Odloka, saj naj bi po trditvah Občine za to, da po njunih zemljiščih poteka del z Odlokom kategorizirane javne poti "Krenker-Sedovnik", izvedela veliko prej, kot zatrjujeta. Iz listin, ki jih Občina prilaga odgovoru na pobudo, naj bi izhajalo, da sta bila pobudnika s tem seznanjena že v postopku odmere predmetne ceste, ki je bil zaključen že leta 2012. Občina meni, da pobudnika nista prepričljivo dokazala, da sta za potek z Odlokom kategorizirane javne poti po njunih zemljiščih izvedela šele 5. 6. 2022, ko sta prejela predlog dogovora o odstopu zemljišč za ureditev te poti. Zato naj ne bi izpolnila dokaznega bremena, ki glede utemeljitve trditve o tem, kdaj sta izvedela za nastanek škodljivih posledic, izhaja iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS. Občina navaja, da že ves čas aktivno in v dobri veri vodi postopke za ureditev lastninskih razmerij na zemljiščih pobudnikov, vendar naj bi pobudnika postavljala vedno nove pogoje in dodatne zahtevke, zaradi česar naj teh postopkov ne bi mogla zaključiti. Dodaja še, da sta pobudnika zavrnila oba predloga dogovora o odstopu zemljišč zaradi ureditve predmetne javne poti, ki jima ju je Občina poslala 5. 6. 2022 in 27. 7. 2022, na zavezujočo ponudbo Občine za odkup zemljišč, ki jima je bila 24. 4. 2023 vročena v skladu z Zakonom o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 199/21, 23/24 in 109/24 – ZUreP-3), pa naj se ne bi odzvala.
3. Pobudnika navedbe Občine zavračata kot neutemeljene in neizkazane. Navajata, da se listine, ki jih je predložila Občina, ne nanašajo na njune nepremičnine, po katerih poteka sporna javna pot, njeno trditev, da sta bila z vsebino izpodbijanega dela Odloka oziroma z nastankom škodljivih posledic na njegovi podlagi seznanjena že ob geodetski odmeri leta 2012, pa zavračata kot neupoštevno. Navajata, da je bil zapisnik o mejni obravnavi z dne 2. 11. 2011, na katerega se sklicuje Občina, sestavljen v postopku ureditve meje med zemljiščema parc. št. 708/1 in 688/1, obe k. o. Mislinja, ki naj sploh ne bi bili predmet pobude. Ker naj izpodbijani 6. člen Odloka ne bi vseboval navedbe zemljišč, po katerih poteka kategorizirana javna pot "Krenker-Sedovnik", naj pobudnika ne bi mogla vedeti, da gre za protipraven poseg v njuna zemljišča. Zatrjujeta, da jima škodljive posledice zaradi nemožnosti uporabe njunih zemljišč, nepriznana in neizplačana odškodnina za njihov protipravni odvzem ter emisije na druga zemljišča nastajajo že ves čas od uveljavitve Odloka. Zato naj bi bil ugovor Občine, da sta pobudo vložila prepozno, neutemeljen.
B.
4. Po tretjem odstavku 24. člena ZUstS lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
5. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja enoletnega objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev, zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
Da je sklicevanje pobudnika na subjektivni rok lahko uspešno, mora torej pobudnik izkazati, da je za nastanek škodljivih posledic izvedel šele po uveljavitvi izpodbijanega predpisa in da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedel (trditveno in dokazno breme je na strani pobudnika).
[2]
6. Odlok je bil objavljen v Uradnem glasilu slovenskih občin, št. 28/10 in 65/15, ter je skladno z 10. členom tega odloka začel veljati 25. 9. 2010. To pomeni, da se je objektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS za vložitev pobude zoper Odlok iztekel 25. 9. 2011. Pobudnika, ki sta pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanega dela Odloka vložila 22. 2. 2023, se glede pravočasnosti pobude sklicujeta na subjektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS. Pravočasnost pobude utemeljujeta z navedbo, da sta za to, da po njunih zemljiščih poteka del z Odlokom kategorizirane javne poti "Krenker-Sedovnik", izvedela, ko sta 5. 6. 2022 in 22. 6. 2022 od Občine prejela predlog dogovora o odstopu zemljišč za ureditev te javne poti.
7. Iz te obrazložitve že izhaja, da mora pobudnik, ki se glede pravočasnosti pobude sklicuje na subjektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS, prepričljivo utemeljiti trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izkaže obstoj nanj vezanih okoliščin, na podlagi katerih je to njegovo trditev mogoče preveriti in oceniti. Po oceni Ustavnega sodišča pobudnika zgolj z zatrjevanjem, da je čas, ko sta od Občine prejela predlog dogovora o odstopu zemljišč za ureditev sporne javne poti, tisti trenutek, ki je v njunem primeru pomemben za začetek teka subjektivnega roka za vložitev pobude iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS, tej zahtevi nista zadostila. Trditve, da je ta trenutek nastopil prav v zatrjevanem času, pobudnika ne izkažeta niti s sklicevanjem na pobudi priloženo listinsko dokumentacijo niti z navedbami, s katerimi nasprotujeta ugovoru Občine o prepozni vložitvi pobude ter vsebini listin, na katere se ta sklicuje. Po presoji Ustavnega sodišča za prepričljivost trditve pobudnikov glede pravočasne vložitve pobude ni odločilno, da sta pobudnika predlog dogovora o odstopu zemljišč parc. št. 707/2, 708/1, 708/3 in 710, vse k. o. Mislinja, za ureditev sporne javne poti, v katerem je navedeno, da je bila javna pot "Krenker-Sedovnik", kolikor poteka po teh nepremičninah, kategorizirana z izpodbijanim Odlokom, prejela 5. 6. 2022, temveč je pomembna tudi ugotovitev, da ne obstajajo okoliščine, ki bi v to trditev vzbujale dvom ali bi ji nasprotovale oziroma bi kazale na to, da sta bila pobudnika s tem, da po njunih navedenih nepremičninah poteka kategorizirana javna pot, seznanjena že prej.
[3]
8. Občina med drugim trdi, da sta bila pobudnika s potekom sporne javne poti po njunih zemljiščih seznanjena že v postopku evidentiranja urejene meje in parcelacije, ki je zaradi urejanja mej za določitev meje ceste ter evidentiranja sprememb v zemljiškem katastru tekel v letih 2011 in 2012. Te trditve pobudnikoma ne uspe ovreči. Iz odločbe in sklepa Geodetske uprave Republike Slovenije, Območne geodetske uprave Slovenj Gradec, z dne
10. 9. 2012
(v nadaljevanju odločba GURS), ki jo je predložila Občina, je razvidno, da je bil postopek, v katerem je bila ta odločba izdana, uveden na zahtevo Občine kot upravljavke ceste zaradi določitve in označitve meje ceste na podlagi ZCest-1. Iz te odločbe med drugim izhaja, da je bil namen tega postopka tudi ureditev meje med zemljiščem parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, ki je v lasti pobudnikov, in zemljiščem parc. št. 688/1, iste k. o. Iz odločbe GURS in iz zapisnikov mejne obravnave z dne 3. 6. 2011 in z dne 2. 11. 2011, ki jih je prav tako predložila Občina, je razvidno, da sta bila pobudnika stranki tega postopka, pri čemer je v zapisniku o mejni obravnavi z dne 2. 11. 2011, ki je bila izvedena v okviru tega postopka, izrecno navedeno, da je bila predmet te mejne obravnave določitev poteka meje med zemljiščema parc. št. 708/1 in 688/1, obe k. o. Mislinja. Iz istega zapisnika izhaja tudi, da sta bila na tej mejni obravnavi kot lastnika zemljišča parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, prisotna tudi pobudnika, ki sta s potekom tedaj določene meje med navedenima zemljiščema soglašala in sta zapisnik o mejni obravnavi tudi podpisala. Ker je zemljišče parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, v pobudi navedeno kot eno od zemljišč, po katerih naj bi potekala z Odlokom kategorizirana sporna javna pot, trditev pobudnikov, da se postopek mejne obravnave, v katerem je bil sestavljen navedeni zapisnik, ni nanašal na nobeno od zemljišč, na katera se nanaša pobuda, ne drži.
9. Kot že navedeno, je bil na mejni obravnavi dne 2. 11. 2011 določen potek meje med zemljiščem pobudnikov parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, in zemljiščem parc. št. 688/1, iste k. o. Iz odločbe GURS izhaja, da je bila v postopku, v katerem je bila izdana ta odločba, izvedena tudi parcelacija zemljišča parc. št. 688/1, k. o. Mislinja, iz katerega je med drugim nastalo zemljišče parc. št. 688/8, k. o. Mislinja. Po podatkih GURS, ki so javno dostopni na spletnem portalu E-prostor, je to zemljišče v evidenci nepremičnin (v pretežnem delu) evidentirano kot javna občinska cestna infrastruktura v upravljanju Občine,
[4]
ki je v zemljiški knjigi vpisna tudi kot lastnica tega zemljišča. Iz grafičnega prikaza območja, na katerem leži to zemljišče in zemljišča pobudnikov, po katerih naj bi potekala sporna javna pot,
[5]
je razvidno, da je zemljišče parc. št. 688/8, k. o. Mislinja, v naravi pot, ki v smeri proti zahodu preči mejo z zemljiščem pobudnikov parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, in se nato (v isti smeri) nadaljuje po drugih njunih zemljiščih, na katera se nanaša pobuda; najprej po delu zemljišča parc. št. 710, nato znova po delu zemljišča parc. št. 708/1, potem pa se nadaljuje še po delih zemljišč parc. št. 708/3 in 707/2, vsa k. o. Mislinja. To, da sta bila pobudnika prisotna na mejni obravnavi 2. 11. 2011, na kateri je bila meja s sosednjim zemljiščem (sedaj parc. št. 688/8, k. o. Mislinja) določena ravno na tistem delu njunega zemljišča parc. št. 708/1, k. o. Mislinja, ki v naravi predstavlja sporno javno pot, ki se nato nadaljuje tudi po delih drugih zemljišč pobudnikov, po oceni Ustavnega sodišča kaže na, da sta bila pobudnika s tem, da z Odlokom kategorizirana sporna javna pot poteka po delih vseh njunih zemljišč, ki jih navajata v pobudi, seznanjena že vsaj na mejni obravnavi 2. 11. 2011 oziroma najkasneje ob prejemu odločbe GURS, ki je bila izdana v postopku, v katerem je bila ta mejna obravnava opravljena. To pa pomeni, da sta bila s tem seznanjena bistveno pred dnem, ko sta prejela predlog dogovora o odstopu zemljišč za ureditev javne poti "Krenker-Sedovnik" (5. 6. 2022), kar navajata kot okoliščino, ki naj bi bila v njunem primeru pomembna za začetek teka roka za vložitev pobude.
10. Iz navedenega po oceni Ustavnega sodišča izhaja, da sta pobudnika za kategorizacijo sporne javne poti vedela že v času, ki sega izven obdobja enega leta pred vložitvijo pobude. Pobudnika tako nista prepričljivo utemeljila trditve, da sta za nastanek škodljivih posledic izpodbijanega Odloka izvedela šele po prejemu navedenega predloga dogovora dne 5. 6. 2022, in nista izkazala, da sta pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložila v enem letu od dneva, ko sta za nastanek teh posledic izvedela. Zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 6. člena Odloka v izpodbijanem delu zavrglo.
C.
11. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve, in št. U-I-314/13 z dne 7. 1. 2015, 3. točka obrazložitve.
[2]
Primerjaj z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-368/18 z dne 7. 4. 2022 (Uradni list RS, št. 60/22), 11. točka obrazložitve.
[3]
Primerjaj s sklepom Ustavnega sodišča št. U-I-115/18 z dne 18. 2. 2021, 8. točka obrazložitve.
[4]
Dostopno na https://ipi.eprostor.gov.si/jv/.
[5]
Prav tam.