U-I-182/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-182/25
Datum odločitve:
12. 2. 2026
Objavljeno:
Uradni list RS, št. 23/2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.182.25
Akt:
Odlok o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Luče in za volitve župana Občine Luče (Uradni list RS, št. 65/98), 2. do 8. odst. 1. čl.

Odlok o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (Uradne objave Občine Kuzma, št. 010/18), 2. čl.


Odlok o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Šalovci (Uradni list RS, št. 65/98), 3. čl.
Izrek:
Drugi do osmi odstavek 1. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Luče in za volitve župana Občine Luče (Uradni list RS, št. 65/98) se razveljavijo.
Postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti 2. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (Uradne objave Občine Kuzma, št. 010/18) in 3. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Šalovci (Uradni list RS, št. 65/98) se ustavi.
Evidenčni stavek:
Za bistvena odstopanja pri oblikovanju volilnih enot gre, če obstaja velika razlika med velikostjo največje in najmanjše volilne enote, na način, da je volilna pravica volivca v največji enoti vredna več kot pol manj kot volilna pravica volivca v najmanjši volilni enoti. Za bistvena odstopanja pri oblikovanju volilnih enot gre, če je največja volilna enota oblikovana na način, da se število prebivalcev, ki so vanjo vključeni in so potrebni za izvolitev enega občinskega svetnika, približuje dvakratniku povprečnega števila prebivalcev, potrebnih za izvolitev občinskega svetnika. Za bistvena odstopanja pri oblikovanju volilnih enot gre, ko izračun maksimalne relativne deviacije znaša 98,45 odstotka.
Geslo:
1.5.51.1.17.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Razveljavitev - Podzakonskega predpisa.
1.5.51.1.4.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Ustavitev postopka - Zaradi umika pobude/zahteve.
3.13 - Splošna načela - Zakonitost.
5.3.38 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Volilne pravice (43).
Pravna podlaga:
Člen 43.1, 153.3, Ustava [URS]
Člen 20, Zakon o lokalnih volitvah [ZLV]
Člen 45.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Tiskovno sporočilo glede odločitve -
https://www.us-rs.si/sl/informacijsko-sredisce/novice-in-objave/odlocba-ustavnega-sodisca-st-u-i-18225-z-dne-12-2-2026
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Vlada Republike Slovenije
Datum vloge:
5. 12. 2025
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
razveljavitev ali odprava, ustavitev
Dokument:
US34342
Dokument v PDF obliki:
U-I-182-25.pdf
172 KB
Prenesite datoteko
U-I-182/25-16
12. 2. 2026
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem z zahtevo Vlade, na seji 12. februarja 2026
odločilo:
1. Drugi do osmi odstavek 1. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Luče in za volitve župana Občine Luče (Uradni list RS, št. 65/98) se razveljavijo.
2. Postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti 2. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (Uradne objave Občine Kuzma, št. 010/18) in 3. člena Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Šalovci (Uradni list RS, št. 65/98) se ustavi.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Vlada navaja, da je Ministrstvo za javno upravo (v nadaljevanju MJU) oktobra 2023 izvedlo analizo spoštovanja načela splošne in enake volilne pravice pri volitvah v občinske svete. Ugotovilo naj bi, da ima večje število občin volilne enote oblikovane v neskladju z načelom enakosti volilne pravice, ki je varovano v 43. členu Ustave ter uzakonjeno v prvem odstavku 20. člena
Zakona o lokalnih volitvah (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 83/12, 68/17 in 102/24 – v nadaljevanju ZLV). Iz tega načela naj bi izhajala zahteva, da občine volilne enote oblikujejo na način, da se en član občinskega sveta voli na približno enako število prebivalcev, saj mora imeti glas vsakega volivca približno enako težo. Kodeks dobrih praks v volilnih zadevah, ki ga je sprejela t. i. Beneška komisija, naj bi določal, da odstopanje med volilnimi enotami praviloma ne sme presegati vrednosti 10 odstotkov, izjemoma, ko gre za demografske ali etnične razloge, pa 15 odstotkov. Vlada navaja, da je tudi Ustavno sodišče z odločbama št. U-I-319/98 z dne 6. 7. 2000 (
Uradni list RS, št. 66/2000, in OdlUS IX, 186) in št. U-I-326/02 z dne 25. 9. 2002 (Uradni list RS, št. 85/02, in OdlUS XI, 192) že ugotovilo protiustavno oblikovanost volilnih enot zaradi bistvenih odstopanj pri njihovi velikosti. MJU naj bi občine
pozvalo k odpravi neskladnosti, organiziran naj bi bil tudi strokovni posvet kot oblika strokovne pomoči občinam. Občine, ki tudi po teh aktivnostih MJU volilnih enot niso ustrezno popravile, naj bi bile ponovno pozvane k spremembi odlokov. Vlada navaja, da kljub vsem tem naporom MJU občine, katerih odloke izpodbija, niso odpravile protiustavnosti. Ustavnemu sodišču predlaga, naj izpodbijane člene odlokov razveljavi oziroma naj ugotovi njihovo neskladje z ZLV in Ustavo.
2. Občina Kuzma naj bi volilne enote za volitve v občinski svet uredila v 2. členu Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (v nadaljevanju Odlok Občine Kuzma/18). Vlada navaja, da izpodbijani člen določa, da se volitve izvedejo v petih volilnih enotah, pri čemer naj bi se v prvih treh volila po dva člana, v 4. in 5. pa po en član občinskega sveta.
Iz podatkov, ki naj bi jih Vlada pridobila od
Ministrstva za notranje zadeve (v nadaljevanju MNZ), naj bi izhajalo, da je število volilnih upravičencev v 1. volilni enoti 301,
v 2. volilni enoti 369, v 3. volilni enoti 341, v 4. volilni enoti 143 in v 5. volilni enoti 170. Idealno število volilnih upravičencev za posameznega člana občinskega sveta naj bi bilo 165,5 volivca. Iz navedenega naj bi izhajalo, da je delež odstopanja od idealnega števila v 2. volilni enoti 11,48 odstotka navzgor in v 4. volilni enoti 13,60 odstotka navzdol.
Odmik od idealnega števila naj bi bil več kot 10-odstoten, kar naj bi pomenilo bistveno odstopanje od načela enakosti volilne pravice in neskladje z 20. členom ZLV ter s 43. in 153. členom Ustave.
3. Vlada izpodbija tudi 1. člen Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Luče in za volitve župana Občine Luče (v nadaljevanju Odlok Občine Luče/98). Zatrjuje, da izpodbijani člen določa, da se volitve izvedejo v sedmih volilnih enotah, v katerih se skupno voli enajst članov občinskega sveta. Pri tem naj bi se v 1. volilni enoti volil en član, v 2. volilni enoti dva, v 3. volilni enoti trije, v 4. in 5. volilni enoti po en član, v 6. volilni enoti dva in v 7. volilni enoti en član občinskega sveta.
Iz pridobljenih podatkov naj bi izhajalo, da je število volilnih upravičencev
v 1. volilni enoti 102, v 2. volilni enoti 212, v 3. volilni enoti 313, v 4. volilni enoti 116, v 5. volilni enoti 184, v 6. volilni enoti 180 in v 7. volilni enoti 99. Idealno število volivcev na posameznega člana občinskega sveta naj bi bilo 109,63 volivca.
Iz navedenega naj bi izhajalo, da je delež odstopanja od idealnega števila v 5. volilni enoti 67,84 odstotka navzgor in v 6. volilni enoti 17,91 odstotka navzdol.
Odmik od idealnega števila naj bi bil več kot 10-odstoten, kar naj bi pomenilo bistveno odstopanje od načela enakosti volilne pravice
in neskladje z 20. členom ZLV ter s 43. in 153. členom Ustave.
4. Vlada izpodbija še 3. člen Odloka o določitvi volilnih enot za volitve članov v Občinski svet Občine Šalovci (v nadaljevanju Odlok Občine Šalovci/98). Ta naj bi določal, da se volitve izvedejo v treh volilnih enotah, v katerih se voli šest članov občinskega sveta. Pri tem naj bi se v 1. volilni enoti volili trije člani, v 2. volilni enoti dva, v 3. volilni enoti pa en član občinskega sveta.
Iz podatkov naj bi izhajalo, da je število volilnih upravičencev v 1. volilni enoti 503, v 2. volilni enoti 469 in v 3. volilni enoti 214.
Idealno število volilnih upravičencev za posameznega člana občinskega sveta naj bi bilo 197,67 volivca. Iz navedenega naj bi izhajalo, da je delež odstopanja od idealnega števila v 1. volilni enoti 15,18 odstotka navzdol in v 2. volilni enoti 18,63 odstotka navzgor. Odmik od idealnega števila naj bi bil več kot 10-odstoten, kar naj bi pomenilo bistveno odstopanje od načela enakosti volilne pravice in neskladje
z 20. členom ZLV ter s 43. in 153. členom Ustave.
5. Zahteva je bila posredovana v odgovor občinam. Občina Kuzma je v odgovoru navedla, da je bil Odlok Občine Kuzma/18 spremenjen z
Odlokom o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (Uradne objave Občine Kuzma, št. 004/22)
, pri čemer naj bi tudi slednji vseboval člen, ki je volilne enote oblikoval na enak način kot prejšnji odlok. Občina zatrjuje še, da tudi ta odlok ne velja več, ker naj bi bil na 22. redni seji občinskega sveta 22. decembra 2025 sprejet
Odlok o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Kuzma (Uradne objave Občine Kuzma, št. 008/25)
, ki je določil, da se za volitve članov občinskega sveta določi ena volilna enota (občina kot celota). Občina Šalovci je v odgovoru navedla, da naj bi bil na 23. redni seji občinskega sveta 14. 1. 2026 sprejet nov Odlok o določitvi volilnih enot za volitve članov Občinskega sveta in župana Občine Šalovci, ki bo objavljen v Uradnem glasilu slovenskih občin 23. 1. 2026. Ta naj bi v 2. členu določal eno volilno enoto za celotno območje občine ter povečanje števila članov občinskega sveta za enega člana. Občina meni, da je s sprejetjem novega odloka zagotovljeno spoštovanje načela enakosti volilne pravice, kot izhaja iz 20. člena ZLV in 43. člena Ustave.
6.
Občina Luče je v odgovoru navedla, da se zaveda, da je s sedanjo ureditvijo kršeno načelo enakosti volilne pravice, vendar naj bi se s kakršnim koli spreminjanjem volilnih enot posegalo v druge pravice. Občinski svet naj bi dvakrat obravnaval to vprašanje, vendar naj bi ravno zaradi drugih pravic soglasno nasprotoval spremembi. Občina pojasnjuje, da so bile sedanje volilne enote določene v letu 1998, ko naj bi iz tedanje Občine Luče nastali dve novi občini ­– Občina Luče in Občina Solčava. Tedaj naj bi se odločilo, da bo občinski svet štel 11 svetnikov ter da se bodo oblikovale volilne enote po naseljih. Tako kot sedaj naj bi imela občina tudi takrat sedem naselij, od katerih je bilo vsako ena volilna enota. Določen je bil večinski volilni sistem, ker naj bi zagotavljal večji vpliv volivcev na izvolitev svetnikov in njihovo odgovornost občanom kot proporcionalni sistem, po katerem se volijo liste in se odgovornost porazgubi. Z razdelitvijo občine na več volilnih enot pa naj bi bila v občinskem svetu zastopana vsa naselja, čeprav zaradi velikosti ne popolnoma enakomerno. Občina meni, da takšen sistem volitev občanom najbolj ustreza, saj naj bi bili navajeni, da vsako posamezno naselje voli svojega svetnika (nekatera večja pa tudi po dva ali tri). Če bi bila celotna občina ena volilna enota, pa bi v občinskem svetu prevladovali svetniki iz večjega naselja, manjša naselja pa ne bi bila ustrezno zastopana. Občina navaja, da bi bilo v takšen sistemu največ svetnikov izvoljenih iz naselja Luče, kandidati iz drugih šestih naseljih pa bi imeli velike težave pri izvolitvi v občinski svet. V takšnem občinskem svetu naj bi se razpravljajo in odločalo zgolj o interesih naselja Luče, težave drugih naselij oziroma območij pa bi bile zanemarjene. Zato občina ocenjuje, da bi bil proporcionalni volilni sistem z vidika enakosti volilne pravice (statistično gledano) idealen, v dejanskosti pa naj ne bi deloval. Občina pojasnjuje še, da obsega 100 km
2
, kar naj bi bilo precej veliko območje, ki ga je najlažje razdeliti na sedem enot (po naseljih). Meni, da je to edini način, ki zagotavlja pokritost celotnega območja občine in seznanjenost občinskega sveta s problemi prebivalcev iz celotne občine. Občina zatrjuje, da bi spremembe volilnih enot lahko vodile do razdelitve posameznih naselij in do spremembe organizacije volišč, kar bi lahko povzročilo nezadovoljstvo volivcev in zmanjšalo volilno udeležbo. Zatrjuje, da se volivci ne bi strinjali z zmanjšanjem števila volilnih enot s sedmih na tri ali štiri, ker naj bi bili sedaj ponosni, da volijo svetnika iz svojega naselja. To naj bi bilo drugače kot v mestih, kjer je mogoče deliti ulice med različne volilne enote, na podeželju naj bi ljudje čutili večjo medsebojno povezanost in naj bi se močneje identificirali z naseljem, v katerem živijo. Občina opozarja še, da se število prebivalcev v posamezni volilni enoti lahko kar naprej spreminja, saj so enote relativno majhne in lahko že preselitev ene družine iz ene enote v drugo pripelje do nespoštovanja načela enakosti volilne pravice. Občina zatrjuje, da bi morala spreminjati volilne enote pred vsakimi volitvami, če bi želela popolnoma upoštevati načelo enakosti volilne pravice. Zato meni, da je treba ob statističnih podatkih upoštevati tudi dejanski položaj in potrebe prebivalcev ter lokalne skupnosti.
7. Odgovori občin so bili posredovani Vladi, ki navaja, da po preučitvi novih odlokov, ki sta ju sprejeli Občina Kuzma in Občina Šalovci, ocenjuje, da sta skladna z zakonom in Ustavo. Zato izjavlja, da umika zahtevo za oceno ustavnosti in zakonitosti, ki jo je vložila zoper odloka obeh občin. Vlada zatrjuje, da je preučila tudi odgovor Občine Luče ter da vztraja pri zahtevi za oceno ustavnosti in zakonitosti 1. člena Odloka Občine Luče/98. Pri tem ponovi svoje predhodne očitke ter doda, da iz odgovora občine jasno izhaja, da spornega 1. člena Odloka
Občine Luče/98
ne želi spremeniti.
8. Ustavno sodišče je MNZ zaprosilo za podatke o številu volilnih upravičencev in o številu prebivalcev po volilnih enotah za lokalne volitve za vse občine. MNZ je pripravilo izpis podatkov na dan 12. 1. 2026 ter ga posredovalo Ustavnemu sodišču. Izpis podatkov MNZ je Ustavno sodišče posredovalo Občini Luče in Vladi.
B. – I.
Procesne predpostavke in obseg presoje
9. Vlada je z odzivom na odgovore občin 29. 1. 2026 Ustavno sodišče obvestila, da umika zahtevo za oceno ustavnosti in zakonitosti 2. člena Odloka
Občine Kuzma/18 in zahtevo za oceno ustavnosti in zakonitosti 3. člena Odloka Občine Šalovci/98. Če predlagatelj pred sprejetjem odločitve Ustavnega sodišča umakne zahtevo, Ustavno sodišče
ustavi postopek za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti (drugi odstavek 25. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Ustavno sodišče je zato
postopek za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanih členov odlokov ustavilo (2. točka izreka).
10. Predmet presoje ostaja zgolj 1. člen Odloka Občine Luče/98. Vlada vloži zahtevo za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa lokalne skupnosti na podlagi tretjega odstavka 64. člena Zakona o državni upravi (Uradni list RS, št. 113/05 – uradno prečiščeno besedilo, 48/09, 21/12, 47/13, 12/14, 90/14, 51/16, 36/21, 82/21, 189/21, 153/22 in 18/23 – v nadaljevanju ZDU-1) pod pogojem, da je pristojno ministrstvo predhodno opozorilo organ lokalne skupnosti, ki je izdal domnevno protiustaven oziroma nezakonit predpis, mu predlagalo ustrezne rešitve in določilo rok, v katerem bi moral predpis uskladiti (drugi odstavek 64. člena ZDU-1).
11. Vlada je zahtevi priložila dopis št. 037-1/2024-3130-20 z dne 8. 1. 2024, s katerim je Občino Luče obvestila o domnevni protiustavnosti in nezakonitosti Odloka Občine Luče/98. V dopisu je pojasnila, kakšne zahteve izhajajo iz Ustave in ZLV, pripravila konkreten izračun odstopanj ter pojasnila, zakaj naj bi bile volilne enote v Občini Luče oblikovane na protiustaven in nezakonit način. V dopisu je določila tudi rok, v katerem mora Občina Luče nepravilnosti odpraviti. Prav tako je Občino Luče povabila na strokovni posvet, na katerem naj bi se predstavila celotna analiza spoštovanja načela enakosti volilne pravice pri vseh občinah in na katerem naj bi bilo MJU na voljo za dodatna vprašanja glede odprave nepravilnosti. Temu dopisu so sledili še dodatni pozivi k odpravi protiustavnosti in nezakonitosti, med katerimi je bil zadnji poslan 2. 4. 2025. Zato so pogoji iz drugega odstavka 64. člena ZDU-1 za vložitev zahteve za presojo 1. člena Odloka Občine Luče/98 izpolnjeni.
[1]
12. Člen 1 Odloka Občine Luče/98 v uvodu določi število volilnih enot, ki jih ima Občina Luče, in število članov občinskega sveta (prvi odstavek). Nato opredeli vse volilne enote na način, da določi, katera naselja sestavljajo posamezno volilno enoto, in opredeli število članov občinskega sveta, ki se volijo v posamezni volilni enoti (drugi do osmi odstavek). V zaključku določi še, kje je sedež vseh volilnih enot (deveti odstavek).
13. Vlada predlaga presojo celotnega 1. člena Odloka Občine Luče/98. Vendar iz njenih navedb izhaja, da izpodbija zgolj drugi do osmi odstavek tega člena, saj zgolj ti opredeljujejo obseg posamezne volilne enote ter število članov občinskega sveta, ki se volijo v njej. Zato je Ustavno sodišče opravilo presojo zgolj drugega do osmega odstavka 1. člena Odloka Občine Luče/98.
B. – II.
Presoja ustavnosti in zakonitosti Odloka Občine Luče/98
14. Na podlagi tretjega odstavka 153. člena Ustave morajo biti podzakonski predpisi in drugi splošni akti v skladu z Ustavo in zakoni. Gre za načelo zakonitosti delovanja občine na področju njenega normativnega delovanja, ki pomeni, da občinski predpisi ne smejo biti v nasprotju z zakoni.
[2]
Materialna skladnost občinskih predpisov zahteva, da občina pravnih razmerij po vsebini ne ureja na način, da bi bila v nasprotju z zakonom.
[3]
15. Načelo enakosti volilne pravice je kot eno od temeljnih načel volilnega prava varovano v Ustavi. Ta določa, da je volilna pravica splošna in enaka (prvi odstavek 43. člena Ustave). Enakost volilne pravice pomeni enako vrednost glasu vsakega volivca; ta se doseže tako, da se pri oblikovanju volilnih enot upošteva načelo, da se en član predstavniškega telesa voli na približno enako število prebivalcev oziroma volilnih upravičencev. Pogost način kršitve enakosti volilne pravice je oblikovanje različno velikih volilnih enot (nedopustna volilna geometrija). Za dosego enakosti volilne pravice je zato pri oblikovanju volilnih enot treba upoštevati načelo, da se na približno enako število prebivalcev voli po en član predstavniškega telesa.
[4]
16. Zakonodajalec je volilno pravico na lokalnih volitvah uredil v ZLV. Za večinske volitve članov občinskega sveta
[5]
je določil, da se v občini oblikujejo volilne enote (prvi odstavek 19. člena ZLV) in da se v vsaki volilni enoti voli en član občinskega sveta;
[6]
če je to smotrno zaradi oblikovanja volilnih enot, se v vsaki volilni enoti lahko voli več članov, vendar ne več kot trije (21. člen ZLV). Zakonodajalec je uzakonil tudi načelo enakosti volilne pravice – določil je, da se volilne enote oblikujejo tako, da se en član občinskega sveta voli na približno enako število prebivalcev (prvi odstavek 20. člena ZLV). Za oblikovanje volilnih enot je določil, da volilna enota obsega območje enega ali več naselij ali dela naselja (drugi odstavek 20. člena ZLV).
17. Prvi odstavek 1. člena
Odloka
Občine Luče/98
določa, da se za volitve članov občinskega sveta določi sedem volilnih enot
, v katerih se skupno voli enajst članov občinskega sveta. Izpodbijani drugi do osmi odstavek 1. člena Odloka Občine Luče/98 opredeljujejo volilne enote: 1. volilna enota, obsega naselje Konjski vrh; 2. volilna enota, obsega naselje Krnica; 3. volilna enota, obsega naselje Luče; 4. volilna enota, obsega naselje Podveža; 5. volilna enota, obsega naselje Podvolovljek; 6. volilna enota, ki obsega naselje Raduha; in 7. volilna enota, obsega naselje Strmec. Določajo še, da se po en član občinskega sveta voli v 1., 4., 5. in 7. volilni enoti, po dva člana se volita v 2. in 6. volilni enoti, trije člani pa se volijo v 3. volilni enoti.
18. Po podatkih MNZ je imela Občina Luče na dan izpisa podatkov iz evidence 1414 stalnih prebivalcev. Ob popolnem upoštevanju načela enakosti volilne pravice iz prvega odstavka 20. člena ZLV bi moral biti en član občinskega sveta voljen na 129 (128,54) prebivalcev občine. Podatki MNZ pa kažejo, da sta število prebivalcev na en mandat člana občinskega sveta in odstopanje od povprečja v Občini Luče po volilnih enotah naslednja:
1. volilna enota: 118 prebivalcev, voli se en član občinskega sveta – 8,53 odstotka navzdol;
2. volilna enota: 254 prebivalcev, volita se dva člana (en član na 127 prebivalcev) – 1,55 odstotka navzdol;
3. volilna enota: 353 prebivalcev, volijo se trije člani (en član na 118 (117,67) prebivalcev) – 8,53 odstotka navzdol;
4. volilna enota: 128 prebivalcev, voli se en član – 0,78 odstotka navzdol;
5. volilna enota: 234 prebivalcev, voli se en član – 81,40 odstotka navzgor;
6. volilna enota: 214 prebivalcev, volita se dva člana (en član na 107 prebivalcev) – 17,05 odstotka navzdol;
7. volilna enota: 113 prebivalcev, voli se en član – 12,40 odstotka navzdol.
19. Iz ustaljene ustavnosodne presoje izhaja, da 5-odstotno odstopanje od povprečne vrednosti še zagotavlja spoštovanje načela enake volilne pravice.
[7]
V skladu s tem stališčem sta oblikovani zgolj 2. in 4. volilna enota. Kot opozarja že Vlada, sta precej sporno oblikovani 5. in 6. (največja in najmanjša) volilna enota. Razmerje med njima pri izvolitvi enega člana znaša 2,19 : 1, kar pomeni, da ima volilna pravica volivca v 5. volilni enoti več kot pol manjšo vrednost kot volilna pravica volivca v 6. volilni enoti. Od vseh volilnih enot je najbolj sporno oblikovana 5. (največja) volilna enota, ki je določena na način, da se število prebivalcev, ki so vanjo vključeni in so potrebni za izvolitev enega občinskega svetnika (234), približuje dvakratniku idealnega števila prebivalcev (258). Spornost oblikovanja volilnih enot potrjuje tudi izračun maksimalne relativne deviacije, ki znaša visokih 98,45 odstotka.
[8]
Zato gre v obravnavani zadevi za bistvena odstopanja, ki pomenijo neskladje z načelom enakosti volilne pravice v vsakem primeru, tudi če bi morebiti obstajali razlogi, ki bi upravičevali nebistvena odstopanja.
[9]
20. Občina Luče zatrjuje, da se zaveda, da je sedanja ureditev volilnih enot v neskladju z načelom enakosti volilne pravice. Vendar meni, da sedanji sistem zagotavlja večji vpliv volivcev na izvolitev svetnikov in da je zgolj s sedanjo razdelitvijo volilnih enot občinski svet seznanjen s težavami lokalne skupnosti iz celotnega območja občine. Poudarja še, da je volivcem pomembno, da ima vsako naselje svojo volilno enoto, ker se volivci s podeželja veliko bolj identificirajo s svojim naseljem kot mestni volivci. Iz navedb občine izhaja, da skuša utemeljiti izjemne okoliščine, ki bi po njenem mnenju lahko upravičevale odstope velikosti volilnih enot od povprečne oziroma idealne vrednosti. Vendar kot je bilo že pojasnjeno v prejšnji točki obrazložitve, so razlike med volilnimi enotami tako velike, da jih Občina Luče ne more upravičiti (gre za t. i. bistvena odstopanja). Zato so njeni razlogi, s katerimi želi upravičevali odstopanja, neutemeljeni.
21. Zato Ustavno sodišče ocenjuje, da so drugi do osmi odstavek 1. člena Odloka Občine Luče/98 v neskladju s prvim odstavkom 20. člena ZLV ter posledično s tretjim odstavkom 153. člena in prvim odstavkom 43. člena Ustave. Ustavno sodišče je izpodbijani člen Odloka Občine Luče/98 razveljavilo (1. točka izreka).
22. Ustavno sodišče je razveljavilo določitev vseh volilnih enot, čeprav bi določene volilne enote lahko bile oblikovane v skladu z načelom enakosti volilne pravice. To je storilo zato, ker je oblikovanje volilnih enot opravilo, ki zahteva enkratno in usklajeno odločanje, saj je velikost posamezne volilne enote soodvisna od velikosti drugih volilnih enot. Občina Luče mora določiti velikost vseh volilnih enot z eno odločitvijo, s katero bo enakomerno razdelila svoje območje glede na poseljenost oziroma število prebivalcev.
[10]
Zaradi časovne bližine rednih lokalnih volitev mora Občina Luče nove volilne enote določiti v najkrajšem času po objavi te odločbe v Uradnem listu.
C.
23. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi tretjega odstavka 45. člena ZUstS in tretje alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: podpredsednica dr. Neža Kogovšek Šalamon ter sodniki dr. Matej Accetto, dr. Primož Gorkič,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez in dr. Rok Svetlič.
Odločbo je sprejelo soglasno.
dr. Neža Kogovšek Šalamon
Podpredsednica
[1]
Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-11/16 z dne 17. 9. 2020 (Uradni list RS, št. 157/20, in OdlUS XXV, 19), 25. točka obrazložitve.
[2]
Odločba Ustavnega sodišča št. U-I-348/96 z dne 27. 2. 1997 (Uradni list RS, št. 17/97, in OdlUS VI, 25), 9. točka obrazložitve.
[3]
Odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-402/22 z dne 11. 7. 2024 (Uradni list RS, št. 62/24), 11. točka obrazložitve, in št. U-I-2/21, U-I-3/21 z dne 20. 5. 2021 (Uradni list RS, št. 88/21, Uradno glasilo slovenskih občin, št. 30/21 z dne 4. 6. 2021, in OdlUS XXVI, 19), 21. točka obrazložitve.
[4]
Odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-402/22, 12. točka obrazložitve, št. U-I-393/22 z dne 14. 12. 2023 (Uradni list RS, št. 135/23, in Uradne objave Občine Dobrovnik, letnik XXIV, št. 3), 7. točka obrazložitve, št. U-I-326/02, 4. točka obrazložitve, in št. U-I-319/98, 5. točka obrazložitve.
[5]
Občinski svet Občine Luče je sestavljen iz enajstih članov. V skladu z drugim odstavkom 9. člena ZLV se volitve članov sveta v tem primeru izvedejo po večinskem načelu (večinske volitve).
[6]
Zakonodajalec je določil tudi izjemo. Če občinski svet šteje manj kot sedem članov, se lahko vsi člani volijo v občini kot eni volilni enoti (drugi odstavek 19. člena ZLV).
[7]
Glej odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-402/22, 16. točka obrazložitve, sklep št. U-I-226/00 z dne 10. 4. 2003 (OdlUS XII, 35), 7. in 9. točka obrazložitve, odločbo št. U-I-256/96 z dne 19. 12. 1996 (Uradni list RS, št. 1/97, in OdlUS V, 178), 7. točka obrazložitve, in sklep št. U-I-128/92 z dne 27. 10. 1992 (Uradni list RS, št. 53/92, in OdlUS I, 75).
[8]
Maksimalna relativna deviacija je največja relativna razlika med največjim odmikom navzgor in navzdol (234–107) glede na povprečno oziroma idealno število prebivalcev na en mandat člana občinskega sveta v občini (129).
[9]
Prim. odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-402/22, 16. točka obrazložitve, št. U-I-393/22, 13. točka obrazložitve, št. U-I-326/02, 9. točka obrazložitve, št. U-I-319/98, 9. točka obrazložitve, in št. U-I-256/96, 7. točka obrazložitve.
[10]
Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-402/22, 18. točka obrazložitve.
⇒