U-I-239/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-239/23
Datum odločitve:
2. 10. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.239.23
Akt:
Zakon o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z. (Uradni list RS, št. 131/23 in 47/25) (ZSPVZZ),  2., 3. in 4. odst. 1. čl., 1., 2. in 3. odst. 18. čl., 2. odst. 19. čl., 3. odst. 22. čl. , 24. čl. in 26. čl.
Izrek:
Pobuda družbe Vzajemna za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega, tretjega in četrtega odstavka 1. člena, prvega, drugega in tretjega odstavka 18. člena, drugega odstavka 19. člena, tretjega odstavka 22. člena ter 24. in 26. člena Zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z. (Uradni list RS, št. 131/23 in 47/25)
se zavrže.
Pobuda Dušana Jovanoviča in Dejana Adamovića za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega, tretjega in četrtega odstavka 1. člena, prvega, drugega in tretjega odstavka 18. člena, drugega odstavka 19. člena, tretjega odstavka 22. člena ter 24. in 26. člena Zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z. se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Vzajemna zdravstvena zavarovalnica, d. v. z., Ljubljana in drugi
Datum vloge:
27. 12. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33670
Dokument v PDF obliki:
U-I-239-23.pdf
191 KB
Prenesite datoteko
U-I-239/23-20
2. 10. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe Vzajemna zdravstvena zavarovalnica, d. v. z., Ljubljana, ter Dušana Jovanoviča, Maribor, in Dejana Adamovića, Sečovlje, ki jih vse zastopa Odvetniška pisarna Senica & partnerji, d. o. o., Ljubljana, na seji 2. oktobra 2025
sklenilo:
1.
Pobuda družbe Vzajemna za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega, tretjega in četrtega odstavka 1. člena, prvega, drugega in tretjega odstavka 18. člena, drugega odstavka 19. člena, tretjega odstavka 22. člena ter 24. in 26. člena Zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z. (Uradni list RS, št. 131/23 in 47/25)
se zavrže.
2.
Pobuda Dušana Jovanoviča in Dejana Adamovića za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega, tretjega in četrtega odstavka 1. člena, prvega, drugega in tretjega odstavka 18. člena, drugega odstavka 19. člena, tretjega odstavka 22. člena ter 24. in 26. člena Zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z.
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudniki izpodbijajo več členov Zakona o statusnem preoblikovanju Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z. (v nadaljevanju ZSPVZZ), ki ureja prisilno statusno preoblikovanje družbe Vzajemna v delniško družbo s 1. 1. 2024. Zatrjujejo njihovo neskladje z 2., 23., 33. in 74. členom Ustave, 6. in 13. členom Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP), 1. členom Prvega protokola k EKČP ter 16., 17. in 47. členom Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 202, 7. 6. 2016).
2. Družba Vzajemna navaja, da naj bi bilo s prisilnim preoblikovanjem poseženo v njeno pravico do zasebne lastnine in samostojnega nastopa v pravnem prometu, saj zakon odvzema upravljavske pravice in jo z dnem 1. 1. 2024 preoblikuje v delniško družbo, s čimer naj bi izgubila temeljne lastnosti vzajemnosti. Trdi, da ji ustavno varstvo pripada tudi kot pravni osebi zasebnega prava, saj varuje interese svojih članov, in se sklicuje na presojo Ustavnega sodišča, da je lahko pravna oseba naslovljenka ustavnih pravic, če se te glede na svojo naravo nanašajo tudi nanjo (npr. pravica do lastnine). Pobudnika Jovanović in Adamović svoj pravni interes utemeljujeta na okoliščini, da sta člana družbe Vzajemna, ker sta imela z njo sklenjeno pogodbo o dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju, vsak od njiju pa tudi še nadaljnji zavarovalni pogodbi, ki jih vse prilagata k pobudi. Pobudnik Adamović zatrjuje še, da je bil tudi član skupščine zastopnikov članov družbe Vzajemna, za kar prilaga volilni zapisnik. Članstvo v družbi Vzajemna po mnenju pobudnikov pomeni udeležbo pri premoženju, saj člani sooblikujejo poslovno politiko, imajo upravljavske pravice (npr. volitve organov) in so nosilci koristi iz skupnega premoženja, ki se povečuje z njihovo aktivno udeležbo (npr. vplačila). Te pravice imajo po mnenju pobudnikov lastninski značaj – predstavljajo obliko kolektivne zasebne lastnine. ZSPVZZ naj bi povzročil "razlastitev" teh pravic, saj določa, da se s 1. 1. 2024 družba Vzajemna prisilno preoblikuje v delniško družbo. Člani naj bi tako izgubili status članov (članska razmerja prenehajo), njihove pravice se transformirajo v delnice, vendar brez možnosti izbire ali neposrednega vpliva, določitev vrednosti deležev je vnaprej določena z zakonom, brez njihovega sodelovanja.
3. Državni zbor v odgovoru na navedbe v pobudi navaja, da prenehanje članstva ni posledica ZSPVZZ, temveč ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (Uradni list RS, št. 78/23 – v nadaljevanju ZZVZZ-T), tj. s 1. 1. 2024. Članstvo v družbi Vzajemna naj bi bilo po zakonu vezano na sklenjeno zavarovalno pogodbo – te pa so po ZZVZZ-T prenehale. Državni zbor meni, da ZSPVZZ varuje premoženjske interese članov, saj jim omogoča deleže v novi delniški družbi. Priznava, da ZSPVZZ pomeni prisilno (
ex lege
) preoblikovanje, a meni, da gre za zakonsko materijo, ki je bila predvidena že v prejšnjih zakonih (npr. v Zakonu o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice d.v.z., Uradni list RS, št. 60/07 – ZPSPVZZ), ter da je preoblikovanje utemeljeno z javnim interesom in sistemsko reformo zdravstvenega zavarovanja, pri čemer upošteva vlogo Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju ZZZS) kot ustanovitelja in strukturo članstva.
4. Na pobudo je podala svoje mnenje tudi Vlada. Meni, da pobudniki ne izkazujejo pravne koristi, saj bi razveljavitev zakona po njenem mnenju poslabšala njihov položaj. Družba Vzajemna ni bila ustanovljena z voljo njenih članov, temveč v javnem interesu in z javnim premoženjem, zato ni podlage za pričakovanje nadaljevanja obstoja. Vlada poudarja, da je z ukinitvijo dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja (ZZVZZ-T) odpadla javnopravna podlaga za obstoj družbe Vzajemna, ki je bila ustanovljena prav za izvajanje tega zavarovanja. Po mnenju Vlade bi ohranitev obstoječega stanja pomenila neutemeljeno prikrajšanje večine članov, katerih članstvo bi prenehalo, kar bi povzročilo protiustavno koncentracijo premoženja v rokah manjšine. Vlada dodaja, da so bile preučene štiri možnosti, pri čemer je bila četrta (zakonsko preoblikovanje v delniško družbo z določenimi varovalkami) izbrana kot edina, ki ni vodila v stečaj ali protiustavno razlastitev.
5. Pobudniki so na odgovor Državnega zbora in mnenje Vlade odgovorili. Poudarjajo, da ima 91.278 članov Vzajemne zdravstvene zavarovalnice še vedno veljavne zavarovalne pogodbe (ne iz naslova dopolnilnega zavarovanja) in da zanje ni prenehala kavza članstva, zato je prisilno preoblikovanje neutemeljen poseg v lastninsko pravico in upravljavske pravice.
B.
6. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
7. Pobudnica družba Vzajemna navaja, da vlaga pobudo zaradi preoblikovanja mimo volje njenih članov, posega v njihove upravljavske pravice in zaradi kršitve pravice do učinkovitega sodnega varstva. Vendar gre pri vseh navedenih pravicah za pravice članov družbe Vzajemna, ki izvirajo iz njihovega članstva, in ne za pravice pobudnice kot samostojne pravne osebe. Zato s temi navedbami ne more izkazati svojega pravnega interesa. Ustavno sodišče v svoji presoji v zvezi s pravnim interesom jasno razmejuje položaja družbe in njenih družbenikov. Družba kot pravna oseba je samostojen nosilec pravic in obveznosti in kot taka ločena od njenih družbenikov oziroma članov.
[1]
8. Prav tako se ni mogoče strinjati s pobudniki, da pravnih interesov članov in družbe Vzajemna ni mogoče ločiti, ker so tako neločljivo povezani. Pobudniki se v zvezi s tem vprašanjem sklicujejo na sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljevanju ESČP), ki se nanaša na primere, v katerih so družba in njeni delničarji tako tesno povezani med seboj, da je razlikovanje med njimi umetno.
[2]
ESČP poudarja, da je razlog za sprejetje statusa žrtve v takšnih primerih ta, da "ni nevarnosti, da bi prišlo do razlik v mnenjih med delničarji ali med delničarji in upravnim odborom glede resničnosti kršitev pravic, varovanih s Konvencijo in njenimi protokoli, ali glede najustreznejšega načina odziva na takšne kršitve."
[3]
Šlo je za spore, ki so jih začeli delničarji malih ali družinskih podjetij ali zadrug, zlasti kadar se je edini lastnik podjetja pritožil zaradi ukrepov, sprejetih v zvezi z njegovim podjetjem,
[4]
ali kadar so se vsi delničarji majhne zadruge obrnili na ESČP kot pritožniki.
[5]
ESČP je vključilo tudi primere, ko je en delničar družinskega podjetja vložil vlogo na podlagi EKČP, preostali delničarji pa temu vsaj niso nasprotovali.
[6]
Pobudnica družba Vzajemna ne izpolnjuje nobenega izmed upoštevnih kriterijev: ni mikro ali mala niti enoosebna družba, ni družinsko podjetje in ni mala zadruga.
[7]
Poleg tega je treba upoštevati, da gre v teh primerih za kriterije, ki jih za dopustnost pritožbe na ESČP razlaga to sodišče, saj gre za pojem žrtve po 34. členu EKČP, ki določa pristojnost ESČP za obravnavo pritožb v zvezi z domnevnimi kršitvami pravic in svoboščin iz EKČP,
[8]
medtem ko gre v primeru pravnega interesa po 24. členu ZUstS za procesno predpostavko, ki jo avtonomno razlaga Ustavno sodišče.
9. Glede na navedeno pobudnica družba Vzajemna ne izkazuje pravnega interesa za izpodbijanje prvega do tretjega odstavka 18. člena, drugega odstavka 19. člena in tretjega odstavka 22. člena ZSPVZZ, ker gre za določbe, ki posegajo v pravni položaj njenih (nekdanjih) članov, ne pa neposredno v njen pravni položaj.
10. Pri preizkusu pobudničinega pravnega interesa za presojo ustavnosti 1. člena ZSPVZZ, ki ureja prisilno preoblikovanje, je treba upoštevati, da iz ustavnosodne presoje izhaja, da je treba pogoje za ustanavljanje gospodarskih organizacij razumeti tako, da sodi mednje tudi določanje pravnoorganizacijskih oblik za opravljanje gospodarske dejavnosti in temeljnih značilnosti teh oblik.
[9]
Na področju statusnega organiziranja je torej bistvo svobodne gospodarske pobude v pravilu, da se z zakonom določijo pravnoorganizacijske oblike gospodarskih subjektov in da lahko vse fizične in pravne osebe (seveda v skladu z zakonom, ki upošteva specifičnosti posameznih subjektov in področij) za opravljanje gospodarske dejavnosti uporabijo katero izmed predvidenih organizacijskih oblik. Kot je Ustavno sodišče že pojasnilo, je z zakonom urejena tipologija gospodarskih subjektov nujna za pravno ureditev trga ter za odvijanje pravnega prometa in s tem za pravno varnost.
[10]
Ureditev tipologije gospodarskih subjektov pa obsega tudi vprašanja, ki se nanašajo na njeno ustanovitev, na njene statusne značilnosti, na možnost preoblikovanja in končno tudi prenehanja.
[11]
Vendar gre pri kogentnem določanju oblik (nem. ustavno pravo govori o
Rechtsformzwang
) tako glede ustanovitve kot glede preoblikovanja za omejitev, ki omejuje pravico ustanoviteljev, in kasneje članov, da ustanovijo gospodarski subjekt po svoji volji oziroma ga preoblikujejo, ne pa za pravico tega novega subjekta, da ohranja svojo pravnoorganizacijsko obliko nedotaknjeno, oziroma za svojo pravico do obstoja, če se ustanovitelji oziroma člani odločijo za prenehanje subjekta. Drugačno stališče bi zanikalo pravico članov, da jo preoblikujejo in ukinejo (likvidirajo), kar je prav tako srž njihove svobodne gospodarske pobude in izvira iz njihovih upravljavskih pravic, ki temeljijo na udeležbi v osnovnem kapitalu gospodarskega subjekta. Ko je tako, pobudnica družba Vzajemna nima pravnega interesa niti za presojo ustavnosti drugega do četrtega odstavka 1. člena in posledično 24. in 26. člena ZSPVZZ.
11. Ustavno sodišče je zato pobudo družbe Vzajemna za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih zakonskih določb v celoti zavrglo (1. točka izreka).
12. Pobudnika Jovanovič in Adamović svoj pravni interes utemeljujeta na okoliščini, da sta člana družbe Vzajemna, ker sta imela z njo sklenjeno pogodbo o dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju, vsak od njiju pa tudi še nadaljnji zavarovalni pogodbi za druga zavarovanja. Pobudnik Adamović zatrjuje še, da je bil član skupščine zastopnikov članov družbe Vzajemna, za kar prilaga volilni zapisnik. Vlada je oporekala pravnemu interesu pobudnikov, ker naj ne bi imela sklenjenih ustreznih pogodb v smislu prvega odstavka 81. člena ZZavar-1.
13. Pobudnika nista več člana družbe Vzajemna na podlagi dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Tega položaja nista izgubila na podlagi izpodbijane zakonske ureditve ZSPVZZ, temveč na podlagi ZZVZZ-T, ki je določil, da s 1. 1. 2024 prenehajo veljati vse pogodbe o dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju (20. člen ZZVZZ-T).
[12]
Prav ti pogodbi sta pobudnikoma zagotovili položaj članov družbe Vzajemna. ZZavar-1 je namreč jasen. V prvem odstavku 81. člena določa, da je članstvo v družbi za vzajemno zavarovanje vezano na obstoj zavarovalne pogodbe z družbo. Vendar ne prav vsake pogodbe, temveč le take, ki je sklenjena za čas, ki ni krajši od enega leta (drugi odstavek 81. člena ZZavar-1). Zastavlja se vprašanje, ali imata pobudnika sklenjeni taki pogodbi z družbo Vzajemna. Kot že pojasnjeno, taki pogodbi nista pogodbi o dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju, saj sta prenehali veljati po sili ZZVZZ-T s 1. 1. 2024, ki ga pobudnika ne izpodbijata, kar izrecno poudarita v pobudi. Izguba položaja članov družbe Vzajemna na tej pravni podlagi tako ni posledica izpodbijanega zakona, temveč kot je bilo že pravkar pojasnjeno, ZZVZZ-T. Pobudnik Jovanović prilaga zavarovalno pogodbo, ki ni sklenjena za eno leto ali več, temveč za 364 dni. Za eno leto bi bila sklenjena, če bi se iztekla na isti dan, kot je bila sklenjena (drugi odstavek 62. člena Obligacijskega zakonika, Uradni list RS, št. 97/07 – uradno prečiščeno besedilo in 20/18 – OZ
[13]
); ker se ne, pobudnik ni član družbe Vzajemna. Pobudnik Adamović svoje članstvo v družbi Vzajemna utemeljuje s sklenjeno zavarovalno pogodbo za drugo zavarovanje, ki jo prilaga. Vlada za pogodbo trdi, da mu ne daje položaja člana družbe Vzajemna, na ta ugovor pa pobudnik ni odgovoril, čeprav se je trditveno (in dokazno) breme s tem prevalilo nanj, v pobudi pa zatrjuje zgolj dejstvo obstoja pogodbenega razmerja z družbo Vzajemna, torej pogodbe o dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju in zavarovalne pogodbe za druga zavarovanja, ne trdi pa, da gre za pogodbo z lastnostmi, ki jih zahteva drugi odstavek 81. člena ZZavar-1. Iz priloženih listin pobudnika Adamovića namreč ni mogoče razbrati, ali ga sklenjena pogodba upravičuje do članstva. Priložena pogodba za drugo zavarovanje glede trajanja zavarovanja določa, da naj bi trajala eno leto s samodejnim podaljševanjem oziroma skladno s pogoji. Pogojev pobudnik ni priložil pobudi. Glede na pomanjkljivo trditveno podlago Ustavno sodišče pobudnika ni bilo dolžno pozivati po tretjem odstavku 24.b člena ZUstS na predložitev splošnih pogojev, da bi lahko presodilo, ali ima pobudnik Adamović sklenjeno pogodbo v smislu prvega odstavka 81. člena ZZavar-1, da bi bil član družbe Vzajemna. Po ustaljeni ustavnosodni presoji namreč pomanjkljivosti trditev ni mogoče nadomestiti s predložitvijo ustreznih listin.
[14]
Zato v primeru, ko pobudnik ni zadostil trditvenemu bremenu za utemeljitev obstoja pravnega interesa, Ustavnemu sodišču pobudnika ni treba pozivati po tretjem odstavku 24.b člena ZUstS, naj predloži listine, iz katerih je razvidno, da je predpis neposredno posegel v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj ob vložitvi pobude.
[15]
14. Članstvo je tudi pogoj za mandat v skupščini družbe Vzajemna, saj to preneha z nastopom okoliščin, ki izključujejo pasivno volilno pravico (druga alineja 1. odstavka 96. člena ZZavar-1). Neodvisno od prvega odstavka 18. člena ZSPVZZ je pobudnik Adamović izgubil mandat v skupščini s prenehanjem članstva. ZSPVZZ ni izključil uporabe teh določb ZZavar-1, temveč v prvem odstavku 18. člena ponovi le to, kar je pravna posledica prenehanja članstva že po splošnih določbah ZZavar-1.
15. Glede na to pobudnika ne izkazujeta pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega do četrtega odstavka 1. člena, prvega do tretjega odstavka 18. člena drugega odstavka 19. člena in posledično 24. in 26. člena ZSPVZZ. Zato je treba njuno pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih določb v tem delu zavreči (2. točka izreka).
16. Ker pa imata kot nekdanja člana družbe Vzajemna položaj upravičenca do deleža pri preoblikovanju,
tretji odstavek 22. člena ZSPVZZ, ki ureja aktivno legitimacijo za sodno varstvo oziroma sodni preizkus določitve deležev
, vpliva na njun pravni položaj.
Ustavno sodišče mora zato preizkusiti, ali ta določba učinkuje neposredno na pravni položaj pobudnikov.
17. Po ustaljeni ustavnosodni presoji se v primerih, ko izpodbijane določbe ne učinkujejo neposredno, pobuda lahko vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82). Ustavno sodišče – ko razlaga pojem neposrednega poseganja v njihov pravni položaj – pričakuje od naslovnikov pravnih norm, da poskusijo odpraviti domnevne kršitve človekovih pravic, ki temeljijo na predpisu, ki naj bi bil v neskladju z Ustavo, že pred pristojnimi sodišči. To namreč zagotavlja, da se bodo sodišča opredeljevala tudi do ustavnopravnih vprašanj. Le na ta način je lahko zagotovljeno resnično učinkovito varstvo človekovih pravic in s tem uresničitev namena 125. in 156. člena Ustave.
[16]
Določba, ki ureja aktivno legitimacijo za sodni preizkus določitve deležev, očitno ne učinkuje neposredno. Pobudnika pravnih sredstev, ki jih imata na razpolago, nista izčrpala.
18. V pobudi pobudnika sicer zatrjujeta, da naj bi bila ureditev sodnega varstva zaradi previsoko določenega praga iluzorna in neučinkovita. Ustavno sodišče bi lahko v fazi preizkusa izpolnjenosti procesnih predpostavk za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa štelo, da sodni preizkus iz 22. člena ZSPVZZ ne zagotavlja učinkovitega sodnega varstva, le če postopek očitno ne bi zagotavljal učinkovitega sodnega varstva.
[17]
Za to pa v konkretnem primeru ne gre. Ustavno sodišče šteje gospodarski nepravdni postopek za učinkovito sodno varstvo,
[18]
ki ga je treba izčrpati pred vložitvijo pobude, hkrati z ustavno pritožbo. Ker so sodišča vezana na Ustavo in zakon (125. člen Ustave), so zavezana k ustavnoskladni razlagi zakonskega prava in ob morebitni protiustavnosti k vložitvi zahteve za oceno ustavnosti (156. člen Ustave) ter na ta način zagotoviti polno učinkovitost sodnega varstva.
19. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih zakonskih določb je zato treba tudi v tem delu zavreči (2. točka izreka).
C.
20. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter tretje alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr.
Matej Accetto
, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Pri odločanju o tej zadevi je bil izločen sodnik dr. Rajko Knez. Ustavno sodišče je 1. točko izreka sprejelo s
šestimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval
sodnik Šorli. Ustavno sodišče je 2. točko izreka sprejelo s šestimi glasovi proti enemu. Proti je glasovala sodnica Šugman Stubbs.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Tako sklepi Ustavnega sodišča št. U-I-163/94 z dne 17. 2. 1995 (OdlUS IV, 15), 2. točka obrazložitve; št. U-I-226/98 z dne 24. 6. 1998 (OdlUS VII, 143), 5. točka obrazložitve; št. U-I124/01 z dne 28. 6. 2001 (OdlUS X, 138), 5. točka obrazložitve; št. U-I-301/05 z dne 9. 3. 2006, 7. točka obrazložitve; št. U-I-51/20 z dne 14. 1. 2021, 3. točka obrazložitve; št. U-I-82/22 z dne 8. 4. 2022, 3. točka obrazložitve; in št. U-I-403/22 z dne 27. 1. 2025, 3. točka obrazložitve.
[2]
Pobudniki se sklicujejo na sodbo ESČP v zadevi
Albert in drugi proti Madžarski
z dne 7. 7. 2020 in na odločitev ESČP v zadevi
Nassau Verzekering Maatschappij N.V. proti Nizozemski
z dne 4. 10. 2011.
[3]
Glej odločitev ESČP v zadevi
Ankarcrona proti Švedski
z dne 27. 6. 2000.
[4]
Kot prve primere glej odločitvi Komisije za človekove pravice v zadevah
Yarrow in drugi proti Združenemu kraljestvu
z dne 28. 1. 1983, kjer je bil status žrtve prvega pritožnika, ki je bil edini delničar, sprejet brez obravnave tega vprašanja, in
Dyrwold proti Združenemu kraljestvu
z dne 7. 9. 1990; in kot nedavne primere glej sodbe ESČP v zadevah
S.C. Fiercolect Impex S.R.L. proti Romuniji
z dne 13. 12. 2016, 38.–41. točka obrazložitve;
Vujović in Lipa d. o. o. proti Črni gori
z dne 20. 2. 2018, 29.–30. točka obrazložitve; in
Vladimirova proti Rusiji
z dne 10. 4. 2018, 40.–41. točka obrazložitve.
[5]
Glej sodbo ESČP v zadevi
Jafarli in drugi proti Azerbajdžanu
z dne 29. 7. 2010, 38.–42. točka obrazložitve.
[6]
Glej sodbe ESČP v zadevah
Khamidov proti Rusiji
z dne 15. 11. 2007, 123.–126. točka obrazložitve;
Kin-Stib in Majkić proti Srbiji
z dne 20. 4. 2010, 74. točka obrazložitve;
Rysovskyy proti Ukrajini
z dne 20. 10. 2011, 46.–49. točka obrazložitve; ter
KIPS d. o. o. in Drekalović
proti Črni gori
z dne 26. 6. 2018, 86.–87. točka obrazložitve.
[7]
Družba Vzajemna je po merilih iz 55. člena ZGD-1 velika družba.
[8]
Sodba ESČP v zadevi
Loizidou proti Turčiji
z dne 23. 3. 1995, 70. točka obrazložitve.
[9]
Tako npr. odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-306/98 z dne 11. 4. 2002 (Uradni list RS, št. 37/02, in OdlUS XI, 60) in št. U-I-137/97 z dne 15. 3. 2001 (Uradni list RS, št. 28/01, in OdlUS X, 43).
[10]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-49/94 z dne 6. 10. 1994 (OdlUS III, 101).
[11]
Tako v odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-127/03 z dne 9. 6. 2005 (Uradni list RS, št. 68/05, in OdlUS XIV, 50).
[12]
Teoretično je 21. člen ZZVZZ-T podaljšal članstvo v družbi Vzajemna, vendar le do začetka uporabe zakona, ki ureja statusno preoblikovanje družbe Vzajemna. Obe časovni točki po ZZVZZ-T in ZSPVZZ sovpadata na 1. 1. 2024.
[13]
Rok, določen v tednih, mesecih ali letih, se konča tistega dne, ki se po imenu in številki ujema z dnevom nastanka dogodka, od katerega začne teči; če takšnega dneva v zadnjem mesecu ni, pa se konča zadnji dan tega meseca.
[14]
Glej npr. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-9/18 z dne 10. 9. 2018, 2. točka obrazložitve.
[15]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-9/22 z dne 21. 4. 2022, 7. točka obrazložitve, in št. U-I-342/20 z dne 22. 6. 2023, 5. točka obrazložitve.
[16]
Glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-54/06 z dne 27. 5. 2009 (Uradni list RS, št. 47/09, in OdlUS XVIII, 25), 4. točka obrazložitve.
[17]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-117/21 z dne 20. 5. 2021, 13. točka obrazložitve.
[18]
Glej denimo odločbo Ustavnega sodišča št. Up-558/20 z dne 1. 2. 2024.