Up-70/25
Natisni
Opravilna št.:
Up-70/25
Datum odločitve:
24. 2. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:Up.70.25
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Ip 755/2024 z dne 20. 12. 2024 se sprejme v obravnavo.

Do končne odločitve Ustavnega sodišča se zadrži opravljanje nadaljnjih izvršilnih dejanj v izvršilnem postopku št. I 505/2022, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, kolikor se nanašajo na prodajo nepremičnine z ID znakom parcela 697 45/2, v lasti družbe AGILITI SHOP, d. o. o., Hoče.
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Ip 755/2024 z dne 20. 12. 2024
se sprejme v obravnavo.
Do končne odločitve Ustavnega sodišča se zadrži opravljanje nadaljnjih izvršilnih dejanj v izvršilnem postopku št. I 505/2022, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, kolikor se nanašajo na prodajo nepremičnine z ID znakom parcela 697 45/2, v lasti družbe AGILITI SHOP, d. o. o., Hoče.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.2, 58, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
J GLOBAL, d. o. o., Hoče
Datum vloge:
31. 1. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
druge rešitve, začasno zadržanje
Dokument:
USZZ123
Dokument v PDF obliki:
Up-70-25_Sklep.pdf
112 KB
Prenesite datoteko
Up-70/25-8
24. 2. 2025
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe,
ki jo je vložila družba
J GLOBAL, d. o. o.
,
Hoče
,
ki jo zastopa Odvetniška družba Velkaverh, Štravs, Podgornik, o. p., d. o. o., Koper,
na seji 24. februarja 2025
sklenil
:
1.
Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. II Ip 755/2024 z dne 20. 12. 2024
se sprejme v obravnavo.
2
. Do končne odločitve Ustavnega sodišča se zadrži opravljanje nadaljnjih izvršilnih dejanj v izvršilnem postopku št. I 505/2022, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, kolikor se nanašajo na prodajo nepremičnine z ID znakom parcela 697 45/2, v lasti družbe AGILITI SHOP, d. o. o., Hoče.
OBRAZLOŽITEV
1. Višje sodišče v Mariboru je kot nedovoljeno zavrglo pritožničino pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim je to sodišče ugotovilo vrednost nepremičnine z ID znakom parcela 697 45/2 na dan 15. 9. 2022. Pojasnilo je, da pritožnica pravice do pritožbe nima. Sicer naj bi v zemljiški knjigi že vložila predlog za vknjižbo lastninske pravice na navedeni nepremičnini, vendar pa naj o tem predlogu še ne bi bilo pravnomočno odločeno, zato naj še ne bi mogla pridobiti položaja stranke (hipotekarnega dolžnika). Četudi oseba razpolaga z listino, ki je podlaga za vknjižbo njene lastninske pravice v zemljiški knjigi, naj izvršilno sodišče izvršbe zoper njo ne bi moglo dovoliti, dokler v zemljiški knjigi ni vknjižena kot lastnica nepremičnine. Šele po pravnomočnosti sklepa o vpisu njene lastninske pravice na nepremičnini, naj bi izvršilno sodišče po uradni dolžnosti izvršbo na nepremičnino, ki naj bi bila dovoljena zoper prejšnjega zemljiškoknjižnega lastnika, nadaljevalo zoper novo zemljiškoknjižno lastnico kot hipotekarno dolžnico. Ker naj pritožnica ne bi bila stranka postopka, prav tako pa naj tudi ne bi imela položaja drugega udeleženca v postopku, ki bi mu zakon dajal pravico do sodelovanja v postopku, naj pritožnici ne bi bilo mogoče priznati pravice do vložitve pritožbe zoper izpodbijani sklep.
2. Pritožnica zatrjuje kršitev 14., 22. in 25. člena Ustave. Navaja, da je na podlagi prodajne pogodbe z dne 30. 5. 2023 postala nova lastnica več nepremičnin, med njimi tudi nepremičnine z ID znakom parcela 697 45/2. Glede na obremenjenost parcele s hipotekami naj bi tako postala tudi nova hipotekarna (realna) dolžnica. O spremembi lastništva naj bi pisno obvestila izvršilno sodišče in kot dokaz predložila overjeno prodajno pogodbo z zemljiškoknjižnim dovolilom. Predlagala naj bi, da jo sodišče vključi v postopek in ji omogoči sodelovanje v njem, vendar naj bi sodišče njen predlog v pisnem pojasnilu zavrnilo. Višje sodišče naj bi v sklepu o zavrženju njene pritožbe zoper sklep sodišča prve stopnje o ugotovitvi vrednosti sporne nepremičnine zavzelo stališče, da pritožnica ne more vstopiti v izvršilni postopek, dokler ni vpisana v zemljiško knjigo kot lastnica zadevne nepremičnine. To stališče naj bi bilo v nasprotju z 22. in 25. členom Ustave, saj naj bi pritožnica predložila pogodbo z zemljiškoknjižnim dovolilom, na kateri naj bi bil overjen podpis prodajalca, vložen pa naj bi bil tudi predlog za vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo (plomba v zemljiški knjigi). Nobenega razumnega razloga naj ne bi bilo, da bi se pritožnici odrekla možnost sodelovanja v postopku in izjave zgolj zato, ker še ni vpisana v zemljiško knjigo, kar naj bi bilo povsem izven sfere nadzora pritožnice. To stališče, ki naj bi pritožnici odrekalo položaj stranke v postopku, naj bi bilo očitno napačno. Kršilo naj bi tudi načelo enakosti iz 14. člena Ustave, ker neenako (slabše) obravnava osebe, pri katerih sodišče dlje časa odloča o zemljiškoknjižnem predlogu za vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo. Nemožnost sodelovanja v izvršilnem postopku naj bi tako zaradi prodaje nepremičnine na dražbi pomenila poseg v pravice pritožnice, ki je obremenjeno nepremičnino kupila, kar naj bi bilo nerazumljivo, saj nadaljnje vodenje izvršbe lahko vodi do prodaje nepremičnine, še preden bo pritožnica imela kakršnokoli možnost, da se udeleži postopka.
3. Pritožnica predlaga tudi začasno zadržanje opravljanja nadaljnjih izvršilnih dejanj v izvršilnem postopku v zvezi s prodajo sporne nepremičnine. Pojasnjuje, da bo s to prodajo na javni dražbi prenehala njena lastninska pravica. Škoda, ki naj bi pri tem nastala, naj bi bila nepopravljiva, saj naj ne bi mogla več zavarovati svojih pravic, pa tudi ne izterjati odškodnine za prikrajšanje, ki ga bo pri tem utrpela. Pritožnica še dodaja, da je glede sporne nepremičnine v teku šestnajst izvršilnih postopkov z različnimi upniki, s katerimi naj bi se dogovarjala za sorazmerno poplačilo. Z večino upnikov naj bi tak dogovor že dosegla, enemu od njih, s katerim dogovor ni bil mogoč, pa naj bi zato poplačala terjatev v celoti. Vložila naj bi ugovor po izteku roka. Meni, da verjetno s tem ugovorom ne bo uspela, ker ji sodišče ne bo priznalo procesne legitimacije.
4. Senat je ustavno pritožbo sprejel v obravnavo (1. točka izreka). O njeni utemeljenosti bo odločalo Ustavno sodišče, ki bo presodilo, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene pritožničine ustavne pravice.
5. Če je ustavna pritožba sprejeta v obravnavo, lahko po 58. členu Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) senat ali Ustavno sodišče na nejavni seji zadrži izvršitev posamičnega akta, ki se z ustavno pritožbo izpodbija, če bi z izvršitvijo lahko nastale težko popravljive škodljive posledice. Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavani zadevi pritožnica z ustavno pritožbo izpodbija sklep Višjega sodišča o zavrženju njene pritožbe zoper sklep sodišča prve stopnje o ugotovitvi vrednosti sporne nepremičnine zaradi njene prodaje. Faza, ki sledi izdaji tega sklepa, je prisilna prodaja nepremičnine na javni dražbi na podlagi odredbe sodišča (181. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju, Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15, 11/18 in 36/21 – v nadaljevanju ZIZ). Kupec s pravnomočnostjo sklepa o izročitvi nepremičnine pridobi lastninsko pravico na nepremičnini (192. člen ZIZ). Iz okoliščin primera tako izhaja, da posledic, ki bi nastale s prodajo, v primeru kasnejše ugoditve ustavni pritožbi ne bi bilo več mogoče odpraviti, kar pomeni, da bi ustavna pritožba v takem primeru postala brezpredmetna. Zato je senat Ustavnega sodišča na podlagi 58. člena ZUstS sprejel odločitev, ki omogoča zagotovitev učinkovitosti ustavne pritožbe na način, da se do odločitve Ustavnega sodišča o njej preprečijo težko popravljive ali celo nepopravljive škodljive posledice izpodbijanih posamičnih aktov za pritožnico.  Odločil je, da do končne odločitve Ustavnega sodišča v izvršilnem postopku št. I 505/2022, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, ni dovoljeno opravljanje nadaljnjih izvršilnih dejanj, kolikor se ta nanašajo na prodajo nepremičnin z ID znakom parcela 697 45/2, v lasti družbe AGILITI SHOP, d. o. o., Hoče.
6. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena in 58. člena ZUstS
ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik senata dr. Rok Svetlič
ter člana dr. Rok Čeferin in dr. Rajko Knez
.
Sklep je sprejel soglasno.
dr. Rok Svetlič
Predsednik senata