U-I-115/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-115/24
Datum odločitve:
22. 1. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.115.24
Akt:
Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvene potrebe, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.5.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Med postopkom.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
VESNA, Zagorje ob Savi
Datum vloge:
16. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34023
Dokument v PDF obliki:
U-I-115-24.pdf
144 KB
Prenesite datoteko
U-I-115/24-9
22. 1. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude politične stranke Vesna, Zagorje ob Savi, ki jo zastopa Klemen Belhar, Tržič, na seji 22. januarja 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnica izpodbija Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (v nadaljevanju Odlok). Očita mu neskladje s 3., 15., 43., 44. in 90. členom Ustave. Zatrjuje, da je referendumsko vprašanje zavajajoče in sugestivno v delu, ko navaja, da bo izvedba projekta Jedrske elektrarne Krško 2 (v nadaljevanju projekt JEK2) skupaj z drugim nizkoogljičnimi viri zagotovila stabilno oskrbo z električno energijo. Meni, da zaradi tega sugestibilnega dodatka ni mogoče pričakovati svobodno oblikovanega in na referendumu izraženega stališča vsakega volivca. Volivec naj bi imel pred očmi premislek ali bolje predsodek, da bo v primeru odločitve proti projektu JEK2 ogrožena stabilna oskrba z električno energijo. Zato pobudnica meni, da je vsebina vprašanja v neskladju s pravico do svobodno izražene volje na referendumu. Volivci svobodne volje naj ne bi izoblikovali, saj bodo zavedeni – menili bodo, da ne odločajo zgolj o jedrski elektrarni, ampak da odločajo o stabilni oskrbi z električno energijo v prihodnosti. Pobudnica zatrjuje še, da odločanje na posvetovalnem referendumu ni odločanje o anketnem vprašalniku, na katerem se preverja javno mnenje. Šlo naj bi za uresničevanje ustavne pravice državljanov do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev. Zato naj bi bila dolžnost zakonodajalca, da omogoči svobodno izražanje njihove volje. Pobudnica predlaga začasno zadržanje izvrševanja izpodbijanega Odloka in njegovo razveljavitev.
2. Pobuda je bila posredovana v odgovor Državnemu zboru, ki nanjo ni odgovoril. Mnenje je posredovala Vlada, ki je zatrjevala, da posvetovalni referendum ni pravno zavezujoč. Menila je, da zato ne more ustvarjati pravnih posledic, posegati v ustavne pravice državljanov in povzročati škodljivih posledic, predlog za začasno zadržanje pa je zato neutemeljen.
3. Ustavno sodišče praviloma presoja veljavne predpise. Odlok je med postopkom pred Ustavnim sodiščem prenehal veljati, saj ga je v celoti razveljavil Odlok o prenehanju veljavnosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 91/24). Ustavno sodišče je zato v skladu z drugim odstavkom 47. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS)
pobudnico pozvalo, naj izkaže, da niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti Odloka. Pobudnica na poziv ni odgovorila.
4. Ustavno sodišče je že sprejelo stališče, da odločitev, sprejeta na svetovalnem referendumu, ne zavezuje občinskih organov in zato nima neposredno pravno zavezujočih učinkov. Referendumska odločitev sama po sebi pobudniku ne določa pravic in obveznosti. Te lahko nastanejo šele s splošnim aktom, ki bi ga občina sprejela na podlagi referendumske odločitve. Zato predpis, s katerim je razpisan svetovalni referendum, neposredno ne vpliva na pravni položaj pobudnika. Pobudnik zato ne more izkazovati pravnega interesa za oceno ustavnosti in zakonitosti takšnega predpisa.
[1]
5. Svetovalni referendum, ki je urejen v 46.b členu Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09, 51/10, 11/14 – popr. in 30/18 – ZLS) ima bistveno enake značilnosti kot posvetovalni referendum, ki je urejen v 26.–29. členu
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – ZRLI). Ključno je, da pri obeh referendumih odločitev volivcev nima nobenih pravnih učinkov, saj ne zavezuje občinskih organov oziroma Državnega zbora. Zato mora pri presoji obstoja pravnega interesa za posvetovalni referendum veljati enako stališče kot pri svetovalnem referendumu. Pobudnica ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa, s katerim je bil posvetovalni referendum razpisan.
6. V obravnavni zadevi je Odlok prenehal veljati v času odločanja Ustavnega sodišča. Zato se stališče o neizkazanosti pravnega interesa odraža pri odločanju o obstoju pravovarstvene potrebe iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Tako kot pobudnica ne more izkazati pravnega interesa, tudi ne more izkazati pravovarstvene potrebe za presojo ustavnosti in zakonitosti Odloka. Zato je Ustavno sodišče njeno pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-133/09 z dne 27. 5. 2009 in št. U-I-389/20 z dne 8. 10. 2020.