U-I-185/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-185/25
Datum odločitve:
29. 12. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.185.25
Akt:
Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali (Uradni list RS, št. 60/25) (ZZZiv-G), 6. odst. 32. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti šestega odstavka 32. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali (Uradni list RS, št. 60/25) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Samo Mazovec, Domžale
Datum vloge:
10. 12. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34307
Dokument v PDF obliki:
U-I-185-25.pdf
158 KB
Prenesite datoteko
U-I-185/25-4
29. 12. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Sama Mazovca, Domžale, na seji 29. decembra 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti šestega odstavka 32. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali (Uradni list RS, št. 60/25) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik navaja, da je lastnik servala (
Leptailurus Serval
), ki spada v družino mačk (
Felidae
), ki naj bi ga novembra 2024 pridobil zakonito na trgu. Kasneje spremenjeni izpodbijani šesti odstavek 32. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti živali (v nadaljevanju ZZZiv-G) naj bi pomenil, da bo moral pobudnik žival oddati zatočišču ali živalskemu vrtu v šestih mesecih od uveljavitve podzakonskega predpisa, ki določa seznam dovoljenih vrst živali, razen če bo opravljal dejavnost gojitelja, živalskih vrtov ali zatočišča. Za pobudnika naj bi bili pogoji za opravljanje teh dejavnosti nepremostljivi. Izpodbijana določba naj bi bila v delu, ki se nanaša na
Felidae
, v neskladju z 2., 14., 15., 22., 23., 28., 33., 34., 35., 67. in 72. členom Ustave ter s 1. členom Prvega protokola h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP). Pobudnik med drugim zatrjuje, da naj bi država arbitrarno poslabšala njegov pravni položaj in uvedla prepoved posedovanja živali, zakonito pridobljenih pred uveljavitvijo izpodbijane določbe, "med katerimi bo brez dvoma tudi" serval. Šlo naj bi za retroaktivni poseg v pričakovane pravice in nesorazmeren poseg v premoženjsko sfero (razlastitev) ter osebnostne pravice (zlasti zaradi čustvene navezanosti na žival). Zakonodajalec naj bi tudi neutemeljeno enako obravnaval lastnike različnih vrst živali, saj naj bi bili npr. lastniki servalov izenačeni z lastniki levov in tigrov. Za varstvo njegovih pravic naj ne bi bilo na voljo nobeno učinkovito pravno sredstvo, pritožba zoper odločbo o odvzemu živali pa naj ne bi imela suspenzivnega učinka. Pobudnik Ustavnemu sodišču predlaga, naj zadrži izvrševanje izpodbijane določbe oziroma vseh morebitnih aktov, ki bodo sprejeti na njeni podlagi ali v zvezi z njo.
2. Pobudnik lastništvo servala izkazuje s prodajno pogodbo, računom ter potnim listom. Nadalje utemeljuje svoj pravni interes z navedbami, da izpodbijana določba uvaja absolutno prepoved posedovanja živali iz družine
Felidae
, ki da ne bodo na seznamu dovoljenih vrst živali. O tem je prepričan, ker naj bi tako izhajalo iz priloge Osnutka pravilnika o določitvi seznama prepovedanih vrst živali za opredelitev nevarnih in etološko zahtevnih vrst prostoživečih živalskih vrst. Pobudnik zato meni, da je zelo verjetno, da serval ne bo uvrščen na seznam dovoljenih vrst živali. Tudi če mora minister v roku 18 mesecev od uveljavitve ZZZiv-G šele sprejeti podzakonski akt z oblikovanim seznamom dovoljenih vrst živali, naj bi to pomenilo le formalni procesni korak, medtem ko naj bi izpodbijana določba že ustvarjala neposredne učinke. Pobuda, vložena šele po začetku uporabe seznama, naj ne bi mogla preprečiti nepopravljive škode. Le vprašanje časa naj bi sicer bilo, kdaj bo minister sprejel seznam. Če pobudnik ne bi ravnal skladno z izpodbijano določbo, naj bi bil izpostavljen odgovornosti za prekršek in prisilnemu odvzemu živali.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev predlogu pobudnika mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
4. Izpodbijani šesti odstavek 32. člena ZZZiv-G določa, da mora fizična ali pravna oseba, ki ob uveljavitvi podzakonskega predpisa, ki določa seznam dovoljenih vrst živali in poseduje žival ali živali živalskih vrst, ki niso uvrščene na seznam dovoljenih vrst živali in so iz družine mačk (
Felidae
), medvedov (
Ursidae
) ali psov (
Canidae
), živali v šestih mesecih od uveljavitve podzakonskega predpisa, ki določa seznam dovoljenih vrst živali, oddati zatočišču ali živalskemu vrtu v nadaljnjo oskrbo. V primeru neoddaje se z živalmi po izteku roka iz napovednega stavka prvega odstavka tega člena ravna v skladu z drugim odstavkom spremenjenega 6.č člena Zakona o zaščiti živali (Uradni list RS, št. 38/13 – uradno prečiščeno besedilo, 92/20, 159/21, 109/23 in 60/25 – v nadaljevanju ZZZiv). Četrti odstavek 36. člena ZZZiv-G določa, da se prične spremenjeni 6.č člen ZZZiv uporabljati 1. 1. 2028.
5. Ustavno sodišče ugotavlja, da izpodbijana določba sama po sebi še ne vsebuje pravila o tem, ali je serval dovoljena vrsta živali ali ne. Gre namreč za blanketno normo, ki odločitev o tem prepušča podzakonskemu aktu, s katerim se skladno z zakonom določi seznam dovoljenih vrst živali. Kot navaja tudi pobudnik, tak podzakonski akt še ni bil sprejet. Ustavno sodišče je že v sklepu št. U-I-164/22 z dne 25. 5. 2022 poudarilo, da – ne glede na mnenja pobudnikov o tem, katere vrste živali bo minister uvrstil na določen seznam in kako naj bi to vplivalo na njihove obveznosti – ni mogoče šteti, da bi lahko razveljavitev izpodbijanih zakonskih določb pomenila izboljšanje pravnega položaja pobudnikov, dokler niso izdani upoštevni izvršilni predpisi.
[1]
Neposrednega pravnega interesa, ki mora biti konkretno izkazan že ob vložitvi pobude, namreč ni mogoče utemeljiti le na lastnem predvidevanju o svojih bodočih pravnih položajih in o tem, kako bosta v prihodnje ravnali zakonodajna in izvršilna veja oblasti.
[2]
Ustavno sodišče je tudi opozorilo na pomen prehodnih obdobij, ki poleg prilagoditvenih ukrepov omogočajo tudi časovni okvir, v katerem lahko pobudniki ob izpolnjenih zakonskih pogojih sprožajo postopke pravnega varstva, vključujoč postopke z začasnimi ukrepi.
[3]
6. Ukrepi, ki jim pobudnik nasprotuje po vsebini, v razmerju do njegove živali torej (še) niso v veljavi. Ker pobudnik neposrednega pravnega interesa ob vložitvi pobude ni konkretno izkazal, je bilo treba pobudo zavreči. Glede na tako odločitev se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeljevati do predloga za začasno zadržanje izvrševanja izpodbijane določbe. Ustavno sodišče dodaja, da bo imel pobudnik v primeru uveljavitve podzakonskega predpisa, ki bo določil seznam dovoljenih vrst živali, na voljo pravna sredstva, ob izpolnjenih zakonskih pogojih tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) upoštevnih predpisov.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-164/22, 5. in 6. točka obrazložitve.
[2]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-124/24 z dne 17. 4. 2025, 9. točka obrazložitve.
[3]
Prav tam.
⇒