U-I-157/24, Up-1136/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-157/24, Up-1136/24
Datum odločitve:
5. 3. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.157.24
Akt:
Zakon o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/01, 54/08, 35/09, 97/14, 46/16 in 36/19) (ZOdv), 5. odst. 17. čl.

Ustavna pritožba zoper:
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 101/2024 z dne 20. 11. 2024 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 176/2020 z dne 30. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 6. 10. 2020,
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 100/2024 z dne 20. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 98/2020 z dne 24. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. Bpp 1626/2019 z dne 2. 6. 2020 in
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 86/2024 z dne 6. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 314/2019 z dne 24. 4. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 402/2018 z dne 12. 12. 2019

Ustavna pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 157/2018 z dne 10. 7. 2020 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 3. 7. 2018
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti petega odstavka 17. člena Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/01, 54/08, 35/09, 97/14, 46/16 in 36/19) se zavrne.
Ustavna pritožba zoper:
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 101/2024 z dne 20. 11. 2024 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 176/2020 z dne 30. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 6. 10. 2020,
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 100/2024 z dne 20. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 98/2020 z dne 24. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. Bpp 1626/2019 z dne 2. 6. 2020 in
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 86/2024 z dne 6. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 314/2019 z dne 24. 4. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 402/2018 z dne 12. 12. 2019
se ne sprejme.
Ustavna pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št.
III U 157/2018 z dne 10. 7. 2020 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 3. 7. 2018
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Ustavno sodišče zavrže ustavno pritožbo, če pritožnik nima pravnega interesa za odločitev o ustavni pritožbi.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.5.51.2.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker je zadeva majhnega pomena.
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.4.52.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pravni interes za vložitev ustavne pritožbe.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, 55.b.2, 55.b.1.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Branko Gvozdić, Sežana
Datum vloge:
20. 12. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, nesprejem ustavne pritožbe, zavrženje
Dokument:
US34055
Dokument v PDF obliki:
U-I-157-24, Up-1136-24.pdf
151 KB
Prenesite datoteko
U-I-157/24-4
Up-1136/24-5
5. 3. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe
Branka Gvozdića, Sežana, na seji 5. marca 2025
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti petega odstavka 17. člena Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/01, 54/08, 35/09, 97/14, 46/16 in 36/19) se zavrne.
2. Ustavna pritožba zoper:
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 101/2024 z dne 20. 11. 2024 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 176/2020 z dne 30. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 6. 10. 2020,
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 100/2024 z dne 20. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 98/2020 z dne 24. 5. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani št. Bpp 1626/2019 z dne 2. 6. 2020 in
– sklep Vrhovnega sodišča št. X DoR 86/2024 z dne 6. 11. 2024 in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 314/2019 z dne 24. 4. 2024 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 402/2018 z dne 12. 12. 2019
se ne sprejme.
3. Ustavna pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št.
III U 157/2018 z dne 10. 7. 2020 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 3. 7. 2018
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1.
Pobudnik vlaga pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti petega odstavka 17. člena Zakona o odvetništvu (v nadaljevanju ZOdv), ki je določal, da sta odvetnik, postavljen po uradni dolžnosti, in odvetnik, ki izvaja storitve brezplačne pravne pomoči, upravičena do plačila za svoje delo v višini polovice zneska, ki bi jima pripadal po odvetniški tarifi. V primeru zastopanja stranke po uradni dolžnosti ali v primeru nudenja brezplačne pravne pomoči so morebitni dogovori po drugem odstavku tega člena nični. Pobudnik zatrjuje neskladje izpodbijane določbe z načelom zaupanja v pravo (2. člen Ustave) in načelom enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave). Navaja, da so odvetniki, ki opravljajo storitve brezplačne pravne pomoči, v bistveno enakem položaju kot sodni izvedenci, cenilci in tolmači, zato bi morali tudi odvetniki prejeti celotno nagrado. Zatrjuje tudi neskladje izpodbijane določbe s 137. členom Ustave, ker naj Odvetniška zbornica Slovenije ne bi imela možnosti ustrezno sodelovati v postopku sprejemanja izpodbijane določbe.
2. Pobudnik vlaga tudi ustavno pritožbo, s katero izpodbija odločitve iz treh sodnih postopkov, in sicer izpodbija v vsakem postopku sklep Vrhovnega sodišča o zavrnitvi predloga za dopustitev revizije in sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, s katero je to zavrnilo tožbo zoper sklep organa za brezplačno pravno pomoč (Okrožno sodišče v Kopru in Okrožno sodišče v Ljubljani) o končnem obračunu storitev brezplačne pravne pomoči, ki jih je izvajal pritožnik. Upravno sodišče je pritrdilo organu za brezplačno pravno pomoč, da je pritožnik na podlagi v času izdaje izpodbijanega upravnega akta veljavnega petega odstavka 17. člena ZOdv upravičen do plačila za svoje delo (le) v višini polovice zneska, ki bi mu pripadal po Odvetniški tarifi. Pritožnik kot izpodbijani akt navaja tudi sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Novi Gorici, št. III U 157/2018 z dne 10. 7. 2020, s katero je to sodišče razveljavilo sklep Okrožnega sodišča v Kopru št. Bpp 512/2017 z dne 3. 7. 2018 o priznanju nagrade in stroškov pritožniku. Pritožnik zatrjuje kršitev načela enakosti iz drugega odstavka 14. člena Ustave, pravice do obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave, pravice do nepristranskega sodišča iz prvega odstavka 23. člena Ustave ter pravice do poštenega sojenja iz 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP). Nasprotuje stališču sodišč, da odvetniki, ki izvajajo storitve brezplačne pravne pomoči na eni strani, ter sodni izvedenci, cenilci in tolmači na drugi strani niso v bistveno enakih položajih. Kršitev pravice do nepristranskega odločanja utemeljuje z navedbo, da razlik med odvetniki in sodnimi izvedenci, cenilci in tolmači, ki jih Vrhovno sodišče navaja v sodbi št. X Ips 23/2022 z dne 24. 1. 2024, toženi stranki (Okrožno sodišče v Ljubljani in Okrožno sodišče v Kopru) nista izpostavljali, čeprav je pritožnik tako v tožbi kot v reviziji zatrjeval in utemeljeval enakost med obravnavanimi poklici. V takem postopanju Vrhovnega sodišča pritožnik prepozna pristranskost tega sodišča, saj je sodbo oprlo na trditve, ki jih v postopku ni zatrjevala tožena stranka. Pritožnik kršitev pravice do nepristranskega sojenja prepozna tudi v dejstvu, da so vsi senati Vrhovnega sodišča, ki so odločali o njegovih predlogih za dopustitev revizije, v katerih je izpostavljal protiustavnost petega odstavka 17. člena ZOdv, odločali v sestavi vrhovnih sodnikov Petra Goloba, Brigite Domjan Pavlin in dr. Erika Kerševana, ki je sprejel za pritožnika sporno sodbo št. X Ips 23/2022, katere bistvo naj bi bilo, da peti odstavek 17. člena ZOdv protiustavno ne posega v sistem plačil za delo sodnega izvedenca, cenilca ali tolmača, zato ni ovir, da bi zakonodajalec teh položajev ne smel različno urejati. Pritožnik opozarja, da sta v vseh treh primerih za zavrnitev predloga za dopustitev revizije glasovala sodnica Domjan Pavlin in sodnik Golob, za ugoditev pa sodnik Kerševan, torej enako kot pri sprejetju sodbe št. X Ips 23/2022.
3. Z uveljavitvijo Zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 130/22 – v nadaljevanju ZOdv-G) je izpodbijana ureditev prenehala veljati. Po prvem odstavku 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) v primeru, če se s pobudo izpodbija predpis, ki v času vložitve pobude ne velja več, niso pa bile odpravljene posledice njegove protiustavnosti oziroma nezakonitosti, Ustavno sodišče odloči o njegovi ustavnosti oziroma zakonitosti. Ker izpodbijane sodne odločbe temeljijo na uporabi petega odstavka 17. člena ZOdv z vsebino, kot jo je imel pred uveljavitvijo ZOdv-G, gre v obravnavani zadevi za tak primer. Zato pobudnik izkazuje pravovarstveno potrebo za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe ZOdv.
4. Po drugem odstavku 26. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Pomembno ustavnopravno vprašanje, kadar se pobuda vlaga hkrati z ustavno pritožbo, pa je lahko samo tisto, ki je odločilno za sprejem ustavne pritožbe v obravnavo. Po oceni Ustavnega sodišča ta pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo (1. točka izreka).
5. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (2. točka izreka).
6. Ustavno sodišče je ustavno pritožbo zaradi neizkazanosti pravnega interesa zavrglo (3. točka izreka).
[1]
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena, drugega odstavka 55.b člena in druge alineje prvega odstavka 55.b člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Primerjaj npr. sklepa Ustavnega sodišča U-I-784/21, Up-886/21 z dne 26. 3. 2024 in št. U-I-433/20, Up-1166/20 z dne 29. 5. 2023.