U-I-114/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-114/23
Datum odločitve:
20. 1. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.114.23
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 13/25), 7. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti
7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 13/25 – uradno prečiščeno besedilo), kolikor kategorizira javno pot "Hrastov Dol - Trnovica" (odsek 639571) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1233, 1229/4, 1236/1, 1234 in 1240, vsa k. o. Dob, se zavrže.
Pobudnica sama nosi svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic takega predpisa.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Mateja Kastelic, Šentvid pri Stični
Datum vloge:
4. 7. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, druge rešitve
Dokument:
US34315
Dokument v PDF obliki:
U-I-114-23.pdf
162 KB
Prenesite datoteko
U-I-114/23-15
20. 1. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Mateje Kastelic, Šentvid pri Stični, ki jo zastopa Odvetniška pisarna Marko Bandelj, d. o. o., Trebnje, na seji 20. januarja 2026
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti
7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 13/25 – uradno prečiščeno besedilo), kolikor kategorizira javno pot "Hrastov Dol - Trnovica" (odsek 639571) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1233, 1229/4, 1236/1, 1234 in 1240, vsa k. o. Dob, se zavrže.
2. Pobudnica sama nosi svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica izpodbija 7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 38/14 – v nadaljevanju Odlok/14), kolikor kategorizira javno pot "Hrastov Dol – Trnovica" (odsek 639571) v delu, ki naj bi potekal po njenih zemljiščih parc. št. 1233, 1229/4, 1236/1, 1234 in 1240, vsa k. o. Dob. Navaja, da Občina Ivančna Gorica (v nadaljevanju Občina) ne z njo ne z njenim pravnim prednikom niti ni sklenila pravnega posla za pridobitev teh zemljišč niti jih ni pridobila v razlastitvenem postopku. Odlok/14 naj bi bil v izpodbijanem delu v neskladju s 33., 67., 69. in 154. členom Ustave ter drugim odstavkom 49. člena Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – v nadaljevanju ZCes-2). Pobudnica trdi, da je za kategorizacijo izvedela 20. 4. 2023, ko je od Občine prejela ponudbo z dne 28. 3. 2023 za nakup dela zemljišč, po katerih poteka kategorizirana občinska cesta JP 639571 "Hrastov Dol – Trnovica". V naravi obstoječa pot naj bi do nedavnega služila le nepremičninam v njeni lasti in ni bila v javni rabi v širšem javnem interesu. Pobudnica utemeljuje, da sporna pot ne ustreza merilom za kategorizacijo. Trdi, da pred prejetjem ponudbe Občine ni imela nobenega razloga za sklepanje, da je predmetna pot kategorizirana kot javna pot. S partnerjem Dragom Kastelicem naj bi v celoti sama financirala asfaltiranje zasebne ceste Trnovica v dolžini 260 m, tj. v tistem delu, kjer kategorizirana pot poteka po njenih zemljiščih. Ker Odlok opredeljuje le tekstualni del kategorizacije, po pobudničinem mnenju ne more biti jasno, na katere nepremičnine oziroma dele nepremičnin se kategorizacija javne poti nanaša. Pobudnica navaja, da tako vse do prejetja ponudbe Občine ni mogla vedeti, da kategorizirana javna pot poteka tudi po delu njenih nepremičnin. Ustavnemu sodišču predlaga, naj Odlok/14 v izpodbijanem delu razveljavi, Občini pa naloži v plačilu pobudničine stroške postopka s pobudo.
2. Občina v odgovoru na pobudo ugovarja njeni pravočasnosti. Navaja, da je bila sporna javna pot kategorizirana že z Odlokom o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni vestnik Občine Ivančna Gorica, št. 4/2000) ter posledično redno plužena in vzdrževana. Iz pobudničinega dopisa Občini z dne 27. 12. 2023 naj bi izhajale navedbe pobudnice, da Občini že skoraj petnajst let pošilja dopise v zvezi z navedeno problematiko, v dopisu z dne 25. 1. 2024 pa naj bi se pobudnica med drugim sklicevala na pritožbo zoper ravnanje Občine iz leta 2013. Navedeno po mnenju Občine potrjuje, da je pobudnica s cesto, ki je od leta 1995 v enakem stanju, vseskozi seznanjena. Občina se sklicuje tudi na lokacijsko informacijo iz leta 2007, izdano za zemljišče s parc. št. 1236/1, k. o. Dob, iz katere naj bi izhajalo, da po zemljišču poteka kategorizirana javna pot. Obstoj javne poti naj bi bil razviden tudi iz projektnih pogojev za priključevanje na cesto z dne 3. 2. 2008, v odločbi o odmeri komunalnega prispevka z dne 18. 2. 2009, izdani za gradnjo stanovanjske hiše s kmečkim turizmom, pa naj bi bila vlagatelju priznana vlaganja v izgradnjo komunalnih objektov in naprav za urejanje ceste "Hrastov Dol – Trnovica". Občina trdi, da tudi ni mogoče prezreti dejstva, da ima pobudnica v tej hiši prijavljeno stalno prebivališče. Leta 2011 naj bi pobudnica zaprosila za potrdilo o namenski rabi, s katerim je bila obveščena o predkupni pravici na kategorizirani cesti. Navedbam o pravočasnosti pobude naj bi nasprotovalo tudi dejstvo, da je pobudnica 17. 1. 2023 Občini posredovala zahtevek za ureditev vaške poti po občinski trasi ter pri tem navedla, da Občino s problematiko seznanja že več let. Občina navaja še, da prve aktivnosti za širitev in modernizacijo ceste segajo že v leto 1994, pri čemer je bil predsednik gradbenega odbora za obnovitvena dela na krajevni cesti Hrastov Dol – Trnovica ožji družinski član pobudnice. Glede na vse navedeno Občina trdi, da ne držijo pobudničine navedbe, da je šele s prejetjem ponudbe za odkup dela nepremičnin izvedela za kategorizacijo sporne javne poti.
3. Odgovor na pobudo je bil vročen v izjavo pobudnici, ki vztraja, da je Občina v postopku sprejemanja Odloka/14 ravnala nezakonito in protiustavno, in trdi, da Občina ne zanika, da pred kategorizacijo javne poti ni pridobila zemljišč v lasti pobudnice. Vztraja tudi pri svojih navedbah o pravočasnosti pobude. Na navedbe Občine o rednem vzdrževanju in pluženju sporne javne poti pobudnica odgovarja, da naj bi šele od leta 2010 dalje Občina oziroma komunalno podjetje skrbela za pluženje, jaške pa naj bi začela čistiti šele leta 2023. Komunalno podjetje naj bi pri tem plužilo del njenega dvorišča kljub opozorilom pobudnice, da bo sama poskrbela za pluženje in čiščenje zemljišča v njeni lasti, ter ji pri tem povzročilo več škode kot koristi. V letu 2013 naj bi predsednik krajevne skupnosti pobudnici naročil, naj sama počisti sneg, ki je padel s strehe njenega objekta na "pot", češ da je ta del njena zasebna lastnina. Navedbe Občine o rednem pluženju in vzdrževanju spornega dela ceste so po mnenju pobudnice neresnične in neizkazane. Povzetki navedb pobudnice iz raznih dopisov pa naj bi bili iztrgani iz konteksta. Pobudnica vztraja, da je ves čas vedela za obstoj dovozne poti, a da se ta zaključi pred njeno domačijo na zemljišču s parc. št. 1236/1, k. o. Dob. Namen njenega opozarjanja na problematiko naj bi bil, da se promet z njenega zemljišča, ki se je zaradi priseljevanja nenadoma prekomerno povečeval, preusmeri izključno na javno cesto v lasti Občine, ki je bližja dostopu do vasi kot dovozna pot, ki poteka čez zemljišče pobudnice. Pobudnica navaja, da so lokacijske informacije naslovljene na Frančiška Kastelica, zato se z njimi ni mogla seznaniti. Prav tako naj bi bilo pretirano od povprečnega občana pričakovati, da bo seznanjen z vsemi podatki iz lokacijske informacije in potrdila o namenski rabi zemljišča. Tudi obvestila Krajevne skupnosti Dob z naslovom "Prispevek za opremljanje stavbnega zemljišča" po pobudničinem mnenju ne morejo biti dokaz, da je pobudnica lahko sklepala o obstoju javne poti po njenih zemljiščih. Pobudnica utemeljuje, da sta tako ona kot njen pravni prednik smatrala, da se prispevek nanaša na urejanje poti, ki je javno dobro, tj. na preostali del poti. Občina naj bi o vsem molčala ter njo in pravnega prednika zavajala. Pot, ki poteka od križišč do domačije pobudnice, naj bi bila asfaltirana izključno s pobudničinimi sredstvi. Pobudnica vztraja tudi pri tem, da javni interes, ki bi utemeljeval poseg v njeno pravico do zasebne lastnine, ni podan.
4. Pobudnica je z vlogo z dne 5. 1. 2026 Ustavnemu sodišču predlagala, naj do končne odločitve zadrži izvrševanje izpodbijanega dela Odloka/14.
B.
5. Med postopkom preizkusa pobude je Občina sprejela uradno prečiščeno besedilo odloka (Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradno glasilo e-občina, št. 13/25 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju Odlok), ki poleg izpodbijanega Odloka/14 vsebuje tudi naknadno sprejeta Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 92/21) in Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Občini Ivančna Gorica (Uradno glasilo e-občina, št. 16/23). Navedeni spremembi v izpodbijani del Odloka/14 ne posegata. Ustavno sodišče je zato štelo, da pobudnica izpodbija Odlok.
6. Po tretjem odstavku 24. člena ZUstS
lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
7. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja enoletnega objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev, zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
Da je sklicevanje pobudnika na subjektivni rok lahko uspešno, mora torej pobudnik izkazati, da je za nastanek škodljivih posledic izvedel šele po uveljavitvi izpodbijanega predpisa in da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedel (trditveno in dokazno breme je na strani pobudnika).
[2]
8. Izpodbijani del 7. člena Odloka je začel veljati z uveljavitvijo Odloka/14, tj. 31. 5. 2014.
[3]
Kasnejši spremembi Odloka/14 na vsebino, sporno za pobudnico, nista vplivali. To pomeni, da je bila kategorizacija sporne javne poti uveljavljana že z dnem začetka veljavnosti Odloka/14 (tj. 31. 5. 2014) in se je objektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS za vložitev pobude zoper ta odlok iztekel 31. 5. 2015.
[4]
Pobudnica je pobudo vložila 30. 6. 2023, torej po izteku tega roka, in se glede pravočasnosti pobude sklicuje na subjektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS. Pravočasnost pobude utemeljuje z navedbo, da je za to, da po njenih zemljiščih poteka del z Odlokom kategorizirane javne poti "Hrastov Dol – Trnovica", izvedela 20. 4. 2023, ko je od Občine prejela ponudbo za nakup dela zemljišč, po katerih poteka navedena kategorizirana javna pot.
9. Iz te obrazložitve že izhaja, da mora pobudnik, ki se glede pravočasnosti pobude sklicuje na subjektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS, prepričljivo utemeljiti trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izkaže obstoj nanj vezanih okoliščin, na podlagi katerih je to njegovo trditev mogoče preveriti in oceniti. Po oceni Ustavnega sodišča pobudnica z zatrjevanjem, da je čas, ko je od Občine prejela ponudbo za odkup dela zemljišč za ureditev sporne javne poti, tisti trenutek, ki je v njenem primeru pomemben za začetek teka subjektivnega roka za vložitev pobude iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS, tej zahtevi ni zadostila. Trditve, da je ta trenutek nastopil prav v zatrjevanem času, pobudnica ne izkaže niti s sklicevanjem na pobudi priloženo listinsko dokumentacijo niti z navedbami, s katerimi nasprotuje ugovoru Občine o prepozni vložitvi pobude ter vsebini listin, na katere se ta sklicuje. Za prepričljivost trditve pobudnice glede pravočasne vložitve pobude pa ni odločilno le, da je pobudnica ponudbo za odkup dela zemljišč, po katerih poteka občinska javna pot "hrastov Dol – Trnovica", v kateri je navedeno, da je bila ta javna pot kategorizirana z izpodbijanim Odlokom, prejela 20. 4. 2023, temveč je pomembna tudi ugotovitev, da ne obstajajo okoliščine, ki bi v to trditev vzbujale dvom ali bi ji nasprotovale oziroma bi kazale na to, da je bila pobudnica s tem, da po njenih navedenih nepremičninah poteka kategorizirana javna pot, seznanjena že prej.
[5]
10. Občina med drugim trdi, da je bila sporna javna pot vse od kategorizacije s prej veljavnim odlokom redno plužena in vzdrževana. Pobudnica pritrjuje, da – sicer kljub njenemu nasprotovanju – Občina od leta 2010 skrbi za pluženje ceste tudi v delu, ki poteka čez njene nepremičnine. Že to dejstvo zbuja dvom o pobudničini trditvi, da pred letom 2023 ni vedela za to, da ima sporna cesta tudi v tem delu, ki poteka po njenih nepremičninah, status javne ceste, saj ima Občina obveznost izvajanja obvezne gospodarske javne službe rednega vzdrževanja cest (le) na javnih cestah.
[6]
Prav tako ni mogoče slediti pobudničinim navedbam, da se dovozna pot zaključi pred njeno domačijo na zemljišču s parc. št. 1236/1, k. o. Dob. Iz pobudi priloženih geografskih prikazov cestne infrastrukture jasno izhaja, da cesta vodi prek pobudničinih nepremičnin in se nadaljuje proti vasi tudi še po sosednji nepremičnini s parc. št. 1183/1, k. o. Dob. Iz navedb v pobudi in v odgovoru pobudnice na navedbe Občine tudi izhaja, da pobudnica oporeka prometu prek njenih zemljišč, ker se je ta v zadnjem času močno povečal, ter se zavzema za preusmeritev prometa na drugo cesto, ki poteka po zemljiščih v lasti Občine. Za javni cestni promet se uporabljajo le kategorizirane ceste, nekategorizirane zasebne ceste pa le na način in pod pogoji, kot jih v skladu z zakonom določi lastnik ali od njega pooblaščeni upravljavec.
[7]
Kot izhaja iz pobudničinih dopisov Občini, na katere se ta sklicuje, se pobudnica za preusmeritev prometa na drugo cesto zavzema že vrsto let.
11. Iz navedenega po oceni Ustavnega sodišča izhaja, da je pobudnica za kategorizacijo sporne javne poti vedela že v času, ki sega izven obdobja enega leta pred vložitvijo pobude. Pobudnica tako ni prepričljivo utemeljila trditve, da je za nastanek škodljivih posledic izpodbijanega odloka izvedela šele po prejemu ponudbe Občine 20. 4. 2023, in ni izkazala, da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložila v enem letu od dneva, ko je izvedela za nastanek teh posledic. Zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 7. člena Odloka, kolikor kategorizira javno pot "Hrastov Dol - Trnovica" (odsek 639571) v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 1233, 1229/4, 1236/1, 1234 in 1240, vsa k. o. Dob, zavrglo (1. točka izreka). Glede na tako odločitev se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeljevati do pobudničinega predloga za začasno zadržanje izvrševanja izpodbijanega dela Odloka.
12. Pobudnica je zahtevala povrnitev stroškov. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker v obravnavani zadevi ni utemeljenih razlogov za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče sklenilo, kot izhaja iz 2. točke izreka tega sklepa.
C.
13. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve, in št. U-I-314/13 z dne 7. 1. 2015, 3. točka obrazložitve.
[2]
Primerjaj z odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-368/18 z dne 7. 4. 2022 (Uradni list RS, št. 60/22), 11. točka obrazložitve.
[3]
Odlok/14 je bil objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije 30. 5. 2014 in je skladno z 11. členom tega odloka začel veljati 31. 5. 2014.
[4]
Primerjaj sklep Ustavnega sodišča št. U-I-470/22 z dne 27. 2. 2024, 4. točka obrazložitve.
[5]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-27/23 z dne 4. 9. 2025, 7. točka obrazložitve.
[6]
Prvi odstavek 19. člena ZCes-2.
[7]
Točka 43 prvega odstavka 2. člena ZCes-2. Primerljivo določbo je vseboval tudi že Zakon o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1) v 38. točki prvega odstavka 2. člena.