P-3/25
Natisni
Opravilna št.:
P-3/25
Datum odločitve:
5. 2. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026.P.3.26
Akt:
Spor o pristojnosti
Izrek:
Za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo ograje v varovalni pas državne ceste R1-209/1092 Bohinjska Bistrica–Jezero na zemljišču s parc. št. 958/1, k. o. Bohinjska Bistrica, je pristojen Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo.
Evidenčni stavek:
Za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo ograje v varovalni pas ob državni cesti, za vzpostavitev katere ni bilo izdano soglasje upravljavca državne ceste, je pristojen inšpektorat, pristojen za državne ceste.
Geslo:
1.2.51.7.2 - Ustavno sodstvo - Vrste vlog - Aktivna legitimacija v postopku pred Ustavnim sodiščem - Spor o pristojnosti - Prizadeti organ.
1.5.51.3.3 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - Odločitve v drugih postopkih - Odločitev o tem, kateri organ je pristojen.
1.3.52.1.1 - Ustavno sodstvo - Pristojnost - Odločitev - V sporu o pristojnosti - Med državo in lokalnimi skupnostmi.
Pravna podlaga:
Člen 61.4, 62, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
spori o pristojnosti
Vrsta akta:
drugi akti
Vlagatelj:
Medobčinski inšpektorat in redarstvo Občin Bled, Bohinj in Železniki
Datum vloge:
14. 4. 2025
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
določitev pristojnega organa
Dokument:
US34330
Dokument v PDF obliki:
P-3-25.pdf
165 KB
Prenesite datoteko
P-3/25-5
5. 2. 2026
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za rešitev spora glede pristojnosti, začetem z zahtevo Medobčinskega inšpektorata in redarstva občin Bled, Bohinj in Železniki, na seji 5. februarja 2026
odločilo:
Za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo ograje v varovalni pas državne ceste R1-209/1092 Bohinjska Bistrica–Jezero na zemljišču s parc. št. 958/1, k. o. Bohinjska Bistrica, je pristojen Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Medobčinski inšpektorat in redarstvo občin Bled, Bohinj in Železniki (v nadaljevanju predlagatelj) zahteva rešitev spora med njim in Inšpektoratom Republike Slovenije za
infrastrukturo
(v nadaljevanju Inšpektorat) glede pristojnosti za vodenje inšpekcijskega postopka v primeru postavitve ograje v varovalni pas državne ceste R1-209/1092 Bohinjska Bistrica–Jezero v km 0,300 na zemljišču s parc. št. 958/1, k. o. Bohinjska Bistrica. Predlagatelj navaja, da je Občina Bohinj (v nadaljevanju Občina) 13. 9. 2023 Inšpektoratu podala prijavo s prošnjo za ukrepanje v skladu s pristojnostmi Inšpektorata, saj je na podlagi terenskega ogleda istega dne ugotovila, da žičnata ograja, postavljena v varovalnem pasu regionalne ceste I. reda, na zemljišču s parc. št. 958/1, k. o. Bohinjska Bistrica, v lasti Republike Slovenije, ovira preglednost, zaradi česar je vključevanje z bližnjega priključka zelo nevarno. Inšpektorat naj bi prijavo odstopil predlagatelju. V dopisu o odstopu prijave naj bi navedel, da za postavitev navedene ograje ni bilo izdano soglasje upravljavca državne ceste Direkcije Republike Slovenije za ceste. Inšpektorat naj bi še navedel, da po podatkih Občine, ograja ni postavljena skladno z Odlokom o občinskem prostorskem načrtu Občine Bohinj (Uradni vestnik Občine Bohinj, št. 4/16, 11/16, 4/17, 8/17 in 8/21 – v nadaljevanju OPN), po Uredbi o razvrščanju objektov (Uradni list RS, št. 96/22) pa naj bi spadala med enostavne objekte, za katere ni predpisano gradbeno dovoljenje. Na podlagi četrtega odstavka 10. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21, 133/23 in 75/25 – v nadaljevanju GZ-1) je zato Inšpektorat zadevo odstopil v pristojno reševanje predlagatelju.
2. Predlagatelj navaja, da je Inšpektorat spregledal, da je za obravnavo prijave pristojen sam, in sicer tako po 129. členu Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – v nadaljevanju ZCes-2) kot tudi na podlagi drugega oziroma četrtega odstavka 10. člena GZ-1 v delu, ki določa, da državni gradbeni in drugi inšpektorji opravljajo inšpekcijski nadzor v delu, ki se nanaša na bistvene in druge zahteve, in sicer vsak iz svoje pristojnosti. Opozarja na drugi odstavek 76. člena ZCes-2, po katerem je vzpostavitev ograj v varovalnem pasu državne ceste dovoljena le s soglasjem, ki ga upravljavec državne ceste izda v skladu s tem zakonom. Predlagatelj opozarja še na pristojnosti Inšpektorata, določene v drugi alineji 2. točke prvega odstavka 134. člena in 12. točki prvega odstavka 134. člena ZCes-2, ter na 93. in 98. člen GZ-1, ki določata inšpekcijske ukrepe. Glede na navedeno predlagatelj meni, da ima Inšpektorat dolžnost ukrepati že na podlagi ZCes-2, ki je zanj
lex specialis
, hkrati pa mu pristojnost za ukrepanje dodeljuje tudi GZ-1.
B.
3. Ustavno sodišče je na podlagi sedme alineje prvega odstavka 160. člena Ustave in sedme alineje prvega odstavka 21. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) pristojno, da odloča o sporih glede pristojnosti med državo in lokalnimi skupnostmi. Za te spore se v skladu z 62. členom ZUstS smiselno uporablja 61. člen ZUstS. Po drugem odstavku 61. člena ZUstS lahko rešitev spora glede pristojnosti, če do spora pride zato, ker več organov zavrača pristojnost v posamezni zadevi, zahteva organ, ki mu je bila zadeva odstopljena, pa meni, da zanjo ni pristojen.
4. V obravnavanem primeru je med državnim in občinskim inšpekcijskim organom nastal spor o tem, kateri izmed njiju je pristojen za vodenje postopka inšpekcijskega nadzora nad postavitvijo ograje v varovalni pas ob državni cesti. Inšpektorat meni, da je, čeprav za poseg ni bilo izdano soglasje upravljavca državne ceste, pristojen predlagatelj, ker gre za postavitev enostavnega objekta
[1]
v neskladju z OPN. Predlagatelj pa meni, da je pristojen Inšpektorat, saj gre za vprašanje dopustnosti poseganja v varovalni pas ob državni cesti, za katero posebni zakon, tj. ZCes-2, zahteva soglasje upravljavca teh cest.
5. Pristojnost organov za opravljanje inšpekcijskega nadzora nad gradnjo
[2]
ureja 10. člen GZ-1.
[3]
Skladno s prvim odstavkom tega člena opravljajo inšpekcijski nadzor nad izvajanjem določb GZ-1, ki se nanašajo na gradnjo, za katero je predpisano gradbeno dovoljenje,
[4]
(državni) gradbeni inšpektorji. Skladno s tretjim odstavkom istega člena opravljajo inšpekcijski nadzor nad gradnjo nezahtevnih objektov,
[5]
za katere je sicer predpisano gradbeno dovoljenje,
[6]
tudi občinski inšpektorji. Inšpekcijski nadzor nad gradnjo, za katero po GZ-1 ni predpisano gradbeno dovoljenje, pa skladno s prvo in drugo alinejo četrtega odstavka 10. člena GZ-1 opravljajo tako občinski kot državni inšpektorji, in sicer v delu, ki se nanaša na skladnost z občinskimi prostorskimi izvedbenimi akti in neposredno uporabnimi temeljnimi in podrobnejšimi pravili urejanja prostora iz zakona, ki ureja prostor, ter drugimi sorodnimi predpisi občine, občinski inšpektorji, v delu, ki se nanaša na skladnost z državnimi prostorskimi izvedbenimi akti in neposredno uporabnimi temeljnimi in podrobnejšimi pravili urejanja prostora iz zakona, ki ureja prostor, pa (državni) gradbeni inšpektorji. Pristojnost za opravljanje inšpekcijskega nadzora nad gradnjo je torej zakonodajalec med državo in lokalnimi skupnostmi razmejil tako, da je določil, da je nadzor nad gradnjo, za katero je treba pridobiti gradbeno dovoljenje, v pristojnosti države (gradbenih inšpektorjev), razen v primeru gradnje nezahtevnih objektov, ko je nadzor v pristojnosti tako države (gradbenih inšpektorjev) kot lokalnih skupnosti (občinskih oziroma medobčinskih inšpekcijskih organov); nadzor nad gradnjo, za katero ni treba pridobiti gradbenega dovoljenja, pa je v pristojnosti tako lokalnih skupnosti (občinskih oziroma medobčinskih inšpekcijskih organov) kot države (gradbenih inšpektorjev), odvisno od tega, ali gre za nadzor nad spoštovanjem občinskih prostorskih izvedbenih aktov in sorodnih predpisov ali državnih prostorskih izvedbenih aktov.
[7]
6. Ne glede na to, ali je za gradnjo predpisano gradbeno dovoljenje ali ne, opravljajo inšpekcijski nadzor v delu, ki se nanaša na bistvene in druge zahteve, državni gradbeni in drugi inšpektorji, in sicer vsak iz svoje pristojnosti (drugi odstavek in tretja alineja četrtega odstavka 10. člena GZ-1). Bistvene zahteve so gradbenotehnične lastnosti, ki jih morajo izpolnjevati objekti za zagotavljanje njihove varne in učinkovite uporabe (1. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[8]
Druge zahteve so posebne funkcionalne, okoljske in druge lastnosti, ki jih morajo izpolnjevati tudi posamezne vrste objektov.
[9]
7. ZCes-2 med drugim ureja tudi upravljanje, gradnjo, vzdrževanje in varstvo javnih cest. V poglavju o varstvu državnih cest in prometa na njih tako v 76. členu ureja pogoje oziroma zahteve glede gradnje objektov in izvajanja drugih posegov v varovalnem pasu
[10]
ob državni cesti. Drugi odstavek 76. člena ZCes-2 določa, da je gradnja objektov ali izvajanje drugih gradbenih posegov, vzpostavitev trajnih nasadov, ograj in živih mej v varovalnem pasu državne ceste dovoljena le s soglasjem, ki ga upravljavec državne ceste izda v skladu s tem zakonom, ali mnenjem, ki ga upravljavec državne ceste izda v skladu z zakonom, ki ureja graditev objektov. V skladu s četrtim odstavkom istega člena upravljavec državne ceste izda soglasje, če z načrtovano prostorsko ureditvijo oziroma gradnjo v varovalnem pasu ni onemogočen prihodnji razvoj ceste, promet na cesti nima bistvenega negativnega vpliva na dejavnost načrtovane prostorske ureditve ter načrtovana prostorska ureditev oziroma gradnja objektov nima negativnega vpliva na cesto in promet na njej.
8. ZCes-2 v 129. členu določa, da inšpekcijski nadzor nad izvajanjem tega zakona in na njegovi podlagi izdanih predpisov na državnih cestah izvaja inšpektorat, pristojen za državne ceste, na občinskih in nekategoriziranih cestah, ki se uporabljajo za javni cestni promet, pa občinski inšpekcijski organ, pristojen za ceste. Pristojni inšpektor za ceste pri opravljanju inšpekcijskega nadzora nadzira tudi, ali so izpolnjeni pogoji za izvajanje posegov v varovalnem pasu javne ceste v skladu s tem zakonom (deveta alineja prvega odstavka 131. člena ZCes-2). Pristojni inšpektor za ceste z opozorilom, če oceni, da je to zadosten ukrep, ali z odločbo odredi, da se ustavi gradnja objektov ali izvajanje drugih gradbenih posegov, vzpostavitev trajnih nasadov, ograj in živih mej v varovalnem pasu ceste, ki se izvaja brez soglasja (druga alineja 2. točke prvega odstavka 134. člena ZCes-2). V skladu z 12. točko prvega odstavka istega člena pa odredi odstranitev trajnih nasadov, ograj in živih mej v varovalnem pasu ceste, ki so izvedeni ali vzpostavljeni brez soglasja, ter vzpostavitev prejšnjega stanja ali drugačno sanacijo, če vzpostavitev v prejšnje stanje ni mogoča, na stroške inšpekcijskega zavezanca, če inšpekcijski zavezanec ne poda vloge za izdajo soglasja v roku, ki ga določi pristojni inšpektor za ceste po drugem odstavku tega člena, ali če upravljavec ceste njegovo vlogo za izdajo soglasja pravnomočno zavrže ali zavrne.
9. Iz priložene prijave Občine, dopisa, s katerim je Inšpektorat prijavo odstopil predlagatelju, in zahteve predlagatelja izhaja, da je bil ograja vzpostavljena v varovalnem pasu ob državni cesti in da za vzpostavitev te ograje ni bilo izdano soglasje upravljavca državne ceste Direkcije Republike Slovenije za ceste.
10. Upoštevaje tretjo alinejo četrtega odstavka 10. člena GZ-1, po kateri inšpekcijski nadzor v delu, ki se nanaša na druge zahteve, opravljajo pristojni državni inšpektorji, ter 129. člen ZCes-2, po katerem inšpekcijski nadzor nad izvajanjem tega zakona na državnih cestah izvaja inšpektorat, pristojen za državne ceste, v zvezi z deveto alinejo prvega odstavka 131. člena ZCes-2, po kateri inšpekcijski nadzor izrecno vključuje tudi nadzor nad izvajanjem drugega odstavka 76. člena ZCes-2, je za inšpekcijski nadzor nad postavitvijo ograje v varovalni pas državne ceste R1-209/1092 Bohinjska Bistrica–Jezero na zemljišču s parc. št. 958/1, k. o. Bohinjska Bistrica, pristojen Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo.
C.
11. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi četrtega odstavka 61. člena v zvezi z 62. členom ZUstS in četrte alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs.
Odločbo je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Enostavni objekt je objekt tako majhnih dimenzij, da se v njem ne more zadrževati večje število oseb, konstrukcijsko enostaven in prostorsko manj zaznaven (3. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[2]
Gradnja je izvedba gradbenih in drugih del, povezanih z gradnjo, ki obsega novogradnjo, rekonstrukcijo, manjšo rekonstrukcijo, vzdrževanje objekta, vzdrževalna dela v javno korist ter odstranitev in spremembo namembnosti (5. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[3]
Zahteva za odločitev o sporu glede pristojnosti je bila vložena pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 75/25 – GZ-1B), s katerim je bil med drugim spremenjen tudi četrti odstavek 10. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 199/21 in 133/23 – v nadaljevanju GZ-1/23). Četrti odstavek 10. člena GZ-1/23 je bil v delu, upoštevnem v obravnavanem primeru, vsebinsko enak zdaj veljavnemu četrtemu odstavku 10. člena GZ-1.
[4]
Gradbeno dovoljenje je odločba, s katero se investitorju dovoljuje gradnja; gradbeno dovoljenje je tudi integralno gradbeno dovoljenje po določbah GZ-1 (6. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[5]
Nezahtevni objekt je objekt manjših dimenzij, konstrukcijsko nezahteven in prostorsko zaznaven (23. točka prvega odstavka 3. člena GZ-1).
[6]
Glej prvi odstavek 5. člena GZ-1.
[7]
Neposredno uporabna temeljna pravila urejanja prostora so pravila iz petega in šestega odstavka 21. člena, 35. člena ter sedmega odstavka 282. člena Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 199/21, 23/24, 109/24 in 75/25 – v nadaljevanju ZUreP-3; glej osmi odstavek 282. člena ZUreP-3), ki veljajo ne glede na prostorske izvedbene akte. Podrobnejša pravila urejanja prostora sprejme Vlada z uredbo, pripravijo pa se na podlagi temeljnih pravil urejanja prostora, ki jih določa ZUreP-3. Podrobnejša pravila urejanja prostora se lahko uporabljajo neposredno pri dovoljevanju in izvajanju posegov v prostor in v tem delu nadomestijo prostorski izvedbeni akt; če se podrobnejša pravila urejanja prostora sprejmejo za neposredno uporabo pri dovoljevanju in izvajanju posegov v prostor, se ta namen v pravilih izrecno navede (glej 15. člen ZUreP-3).
[8]
GZ-1 kot bistvene zahteve opredeljuje mehansko odpornost in stabilnost, varnost pred požarom, higiensko in zdravstveno zaščito ter zaščito okolja, varnost pri uporabi, zaščito pred hrupom, varčevanje z energijo, ohranjanje toplote in rabo obnovljivih virov energije, univerzalno graditev in uporabo objektov ter trajnostno rabo naravnih virov (drugi odstavek 25. člena GZ-1).
[9]
Tretji odstavek 25. člena GZ-1.
[10]
Varovalni pas je prostor ob javni cesti, v katerem je raba prostora omejena (93. točka prvega odstavka 2. člena ZCes-2).
⇒