U-I-155/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-155/25
Datum odločitve:
5. 1. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026.U.I.155.25
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), 7. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 1548 kategorizira javno pot "Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271" (odsek 720641), v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
Geslo:
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
1.4.10.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Vmesni postopki - Izločitev sodnika.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Peter Bučar, Ljubljana
Datum vloge:
22. 10. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34303
Dokument v PDF obliki:
U-I-155-25.pdf
148 KB
Prenesite datoteko
U-I-155/25-7
5. 1. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Petra Bučarja, Ljubljana, na seji 5. januarja 2026
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 7. člena Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (Uradni list RS, št. 99/22), kolikor pod zap. št. 1548 kategorizira javno pot "Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271" (odsek 720641), v delu, ki poteka po zemljišču s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1.
Pobudnik navaja, da izpodbija 7. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest v Mestni občini Ljubljana (v nadaljevanju Odlok). Zatrjuje njegovo neskladje s 33. in 69. členom Ustave ter 39. členom Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1) oziroma 49. členom zdaj veljavnega Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – v nadaljevanju ZCes-2). Trdi, da je lastnik zemljišča s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, po katerem je z Odlokom kategorizirana javna občinska cesta oziroma javna pot pod zap. št. 1548, odsek 720641 ("Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271"). Pred kategorizacijo naj Mestna občina Ljubljana (v nadaljevanju MOL) s pobudnikom ne bi sklenila nobenega pravnega posla, niti naj ne bi zemljišča pridobila v razlastitvenem postopku.
Pobudnik navaja, da vlaga pobudo znotraj roka enega leta, odkar je s prejemom vloge, ki jo je MOL vložila v postopku pred Ustavnim sodiščem, ki je tekel pod opr. št. U-I-170/23 in v katerem je bil prav tako udeležen kot pobudnik (Izjava MOL o navedbah v pobudi za začetek postopka za oceno ustavnosti z dne 28. 1. 2025 – v nadaljevanju vloga z dne 28. 1. 2025), izvedel, da po njegovem zemljišču poteka kategorizirana javna pot.
2. V skladu s prvim odstavkom 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa ali splošnega akta, izdanega za izvrševanje javnih pooblastil, lahko da, kdor izkaže pravni interes ob vložitvi pobude. Pravni interes je podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj (drugi odstavek 24. člena ZUstS). V skladu z ustaljeno ustavnosodno presojo predpisi o kategorizaciji občinskih javnih cest učinkujejo neposredno na pravne položaje lastnikov zemljišč, po katerih potekajo kategorizirane javne ceste.
3. Po tretjem odstavku 24. člena ZUstS lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.
[1]
4. Odlok je začel veljati 6. 8. 2022.
[2]
Pobudnik je vložil pobudo šele 20. 10. 2025 in se v zvezi z njeno pravočasnostjo sklicuje na subjektivni rok. Trdi, da je s prejemom vloge MOL kot udeleženec (pobudnik) v okviru drugega postopka pred Ustavnim sodiščem (št. U-I-170/23) izvedel, da po njegovem zemljišču poteka kategorizirana javna pot. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnik zgolj s to trditvijo še ne more zadostiti zahtevam, kot izhajajo iz 3. točke te obrazložitve.
5. V postopku št. U-I-170/23 je pobudnik vložil pobudo, v kateri je navajal, da izpodbija Odlok, kolikor pod zap. št. 1548 kategorizira javno pot "Pot ob Savi, od Obvozne c. do 716271" (odsek 720641), v delu, ki poteka po drugem zemljišču, in sicer po zemljišču s parc. št. 1974/3, k. o. Ježica. V navedenem postopku je MOL po pozivu Ustavnega sodišča, naj predloži podatke o poteku sporne javne poti iz evidence o javnih cestah v smislu 50. člena ZCes-2, pojasnila, da po podatkih iz Odloka po zemljišču s parc. št. 1974/3, k. o. Ježica, ne poteka kategorizirana občinska cesta. Že prej pa je MOL v vlogi z dne 28. 1. 2025 navedla, da odsek javne poti 720641 poteka po zemljišču s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, ki ga je pridobila v razlastitvenem postopku. Pobudnik v postopku št. U-I-170/23 na navedbe MOL ni odgovoril in Ustavno sodišče je s sklepom št. U-I-170/23 z dne 28. 5. 2025 pobudo zavrglo. V predmetni zadevi je pobudnik priložil izpis iz zemljiške knjige, ki dokazuje, da je še vedno on lastnik zemljišča s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica (in ne MOL), iz tega izpisa pa tudi izhaja, da se v zvezi z zemljiščem s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, že od leta 2018 vodi razlastitveni postopek na zahtevo MOL. Za prepričljivost trditve pobudnika glede pravočasnosti pobude je treba presoditi, ali obstajajo okoliščine, ki bi v trditev o pravočasnosti pobude vzbujale dvom ali ji nasprotovale oziroma kazale na to, da je bil pobudnik s tem, da poteka kategorizirana javna cesta po zemljišču s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, seznanjen že prej.
[3]
Podatki o kategorizaciji so sicer (lahko) pomembni za presojo pravnega interesa,
[4]
vendar obstoj pravnega interesa sam po sebi še ne pomeni, da je v skladu s tretjim odstavkom 24. člena ZUstS pobuda tudi pravočasna. To velja še toliko bolj, če od uveljavitve predpisa do vložitve pobude preteče veliko časa, kot se je zgodilo v obravnavanem primeru. Glede na vse navedeno pa obstaja več indicev, ki kažejo, da je bil pobudnik o tem, da poteka kategorizirana javna pot po zemljišču s parc. št. 1974/2, k. o. Ježica, oziroma o nastanku škodljivih posledic, seznanjen, že preden je prejel vlogo z dne 28. 1. 2025. Zlasti upoštevaje tek razlastitvenega postopka zgolj informacija iz vloge z dne 28. 1. 2025, da poteka javna pot po drugem zemljišču, kot je pobudnik trdil v postopku št. U-I-170/23, sama po sebi in brez kakršnih koli dodatnih okoliščin, ki pa jih pobudnik ne navede, še ne pomeni, da pobudnik vse do tedaj ni vedel za javno pot oziroma za škodljive posledice Odloka. Ker pravočasnost pobude torej ni izkazana, jo je Ustavno sodišče moralo zavreči.
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: podpredsednica dr. Neža Kogovšek Šalamon ter sodnici in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, dr. Rajko Knez, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sodnik dr. Rok Čeferin je bil pri odločanju o tej zadevi izločen. Ustavno sodišče je sklep sprejelo soglasno.
dr. Neža Kogovšek Šalamon
Podpredsednica
[1]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve.
[2]
Člen 11 Odloka.
[3]
Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-115/18 z dne 18. 2. 2021, 8. točka obrazložitve.
[4]
Npr. odločba Ustavnega sodišča št. U-I-16/23 z dne 20. 3. 2025 (Uradni list RS, št. 22/25), 10. točka obrazložitve.
⇒