U-I-145/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-145/24
Datum odločitve:
11. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.145.24
Akt:
Zakon o financiranju občin (Uradni list RS, št. 123/06, 57/08, 36/11, 71/17, 21/18 – popr., in 207/21) (ZFO-1), 9. čl.

Odlok o občinskih taksah v Občini Gorje (Uradno glasilo slovenskih občin št. 35/20), 2. in 4. al. 2. odst. 2. čl., Tarife 6 Posebnega dela - tarife občinskih taks
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 9. člena Zakona o financiranju občin (Uradni list RS, št. 123/06, 57/08, 36/11, 71/17, 21/18 – popr. in 207/21) ter druge in četrte alineje drugega odstavka 2. člena in Tarife 6 Posebnega dela – tarife občinskih taks Odloka o občinskih taksah v Občini Gorje (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 35/20)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Turistično društvo Gorje, Zgornje Gorje
Datum vloge:
25. 11. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33995
Dokument v PDF obliki:
U-I-145-24.pdf
150 KB
Prenesite datoteko
U-I-145/24-4
11. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Turističnega društva Gorje, Zgornje Gorje, ki ga zastopa Matej Kuhar, odvetnik v Radovljici, na seji 11. decembra 2024
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 9. člena Zakona o financiranju občin (Uradni list RS, št. 123/06, 57/08, 36/11, 71/17, 21/18 – popr. in 207/21) ter druge in četrte alineje drugega odstavka 2. člena in Tarife 6 Posebnega dela – tarife občinskih taks Odloka o občinskih taksah v Občini Gorje (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 35/20)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1.
Pobudnik izpodbija drugo in četrto alinejo drugega odstavka 2. člena in Tarifo 6 Posebnega dela – tarife občinskih taks Odloka o občinskih taksah v Občini Gorje (v nadaljevanju Odlok). Navaja, da je Občina Gorje v izpodbijanem 2. členu Odloka, ki je začel veljati leta 2020, pojma javne površine in posebna raba javne površine bistveno razširila ter v Posebnem delu Odloka uvedla novo Tarifo 6. Izpodbijane določbe Odloka naj bi določale občinsko takso za posebno rabo javnih površin, vključno površin, ki so del naravne vrednote državnega pomena, tj. soteske Vintgar, katere dejanski skrbnik naj bi bil pobudnik. Nova ureditev naj bi imela za posledico odmero občinske takse v bistveno višjem znesku, kot se je odmerjala po prej veljavnem odloku, zaradi česar naj bi bila ogrožena obstoj in delovanje pobudnika. Pobudnik zatrjuje, da so izpodbijane določbe Odloka v neskladju z 2. členom, drugim odstavkom 14. člena, 33., 67., 74., 147. in 153. členom Ustave ter 9. členom Zakona o financiranju občin (v nadaljevanju ZFO-1), Zakonom o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 199/21 in 23/24 – ZUreP-3), Zakonom o Triglavskem narodnem parku (Uradni list RS, št. 52/10, 60/17 in 82/20 – ZTNP-1) in Zakonom o ohranjanju narave (Uradni list RS, št. 96/04 – uradno prečiščeno besedilo, 46/14, 31/18 in 82/20 – ZON).
2. Pobudnik izpodbija tudi 9. člen ZFO-1. Zatrjuje njegovo neskladje z 2., 147. in 153. členom Ustave. Meni, da ne določa jasno in določno pogojev, kriterijev in meril za določanje vrste taksnih predmetov in omejitev višine predpisovanja občinskih taks, zato je podana kršitev načela zakonitosti, načela predvidljivosti in jasnosti predpisov, načela pravne varnosti, načela sorazmernosti in prepovedi arbitrarnega ravnanja oblasti. Šlo naj bi tudi za protiustavno pravno praznino.
B.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.
4. Izpodbijani določbi 2. člena Odloka opredeljujeta kot javno površino (med drugim tudi) vse druge površine v lasti občine, ki so vsakomur dostopne pod enakimi pogoji, kot posebno rabo javne površine pa (med drugim tudi) opravljanje katere koli druge dejavnosti na javni površini, ki se razlikuje od namenske rabe javne površine ali spreminja pogoje javne dostopnosti do javne površine. Tarifa 6 Posebnega dela Odloka določa merila za odmero takse za posebno uporabo javnih površin za druge dejavnosti.
5. Člen 9 ZFO-1 določa:
"
(1) Občina lahko predpiše občinsko takso za oglaševanje, prirejanje razstav in prireditev, parkiranje in opravljanje drugih dejavnosti, ki se razlikujejo od siceršnje namenske rabe in pomenijo z občinskim odlokom opredeljeno posebno rabo:
-  javnih površin v lasti občine, kot so javne ceste, ulice, trgi, tržnice, igrišča, parkirišča, pokopališča, parki, zelenice, rekreacijske površine in podobno,
-  nepremične in premične infrastrukture občinskih javnih služb,
-  stavb v lasti občine,
in za druge zadeve, če tako določa zakon.
(2) Občinsko takso predpiše občina z odlokom, s katerim predpiše vrsto in višino takse ter zavezance za plačilo takse. Višina takse se ne določi po vrednosti predmeta, dejanskem prometu ali dejanskem dohodku.
(3) Občina ne sme zahtevati plačila občinske takse za dejavnosti iz prvega odstavka tega člena, če je to za posamezne primere z zakonom prepovedano ali je predpisan drug način plačila.
"
6. Člen 9 ZFO-1, ki pooblašča občine za predpisovanje občinskih taks, in izpodbijane določbe Odloka, ki so pravna podlaga za odmero takse za posebno uporabo javnih površin v Občini Gorje, ne učinkujejo neposredno. Na njihovi podlagi občina taksnim zavezancem izda upravno (odmerno) odločbo, zoper katero je dovoljena pritožba, zoper te odločitve pa je zagotovljeno sodno varstvo v upravnem sporu. Ko predpis ne učinkuje neposredno, se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, in sicer hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS (to stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008, Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2).
7. Pobudnik navaja, da je zoper odmerno odločbo za leto 2020 vložil tožbo v upravnem sporu in da je Upravno sodišče s sklepom št. I U 490/2024 z dne 27. 3. 2024 zadržalo izvršitev te odločbe. Navaja tudi, da upravni spor še ni končan. Pobudnik bo lahko vložil pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) izpodbijanih določb po izčrpanju pravnih sredstev zoper odmerno odločbo, izdano na podlagi izpodbijanih določb, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. Predpostavka za vložitev ustavne pritožbe in pobude v takšnih primerih ni le formalno izčrpanje pravnih sredstev, temveč tudi njihovo vsebinsko izčrpanje. To pomeni, da mora pobudnik že v postopku pred pristojnimi sodišči uveljavljati trditve o domnevni protiustavnosti oziroma nezakonitosti ureditve, na kateri temelji odločitev v njenem primeru. Skladno z 22. členom Ustave mora sodišče takšne ugovore strank bodisi argumentirano zavrniti, bodisi, če se z njimi strinja in gre za zakon, po 156. členu Ustave prekiniti postopek ter začeti postopek za oceno njegove ustavnosti pred Ustavnim sodiščem. Na podlagi 125. člena Ustave pa imajo sodišča pooblastilo, da pri odločanju o pravicah in obveznostih sama izločijo nezakonite oziroma protiustavne podzakonske predpise.
8.
Glede na pogoj predhodne izčrpanosti pravnih sredstev pobudnik ne izkazuje neposrednega pravnega interesa za presojo izpodbijanih predpisov. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
C.
9. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnice in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Matej Accetto
Predsednik