U-I-157/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-157/25
Datum odločitve:
15. 4. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.157.25
Akt:
Uredba o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25), 2. in 3. odst. 192. čl.

Uredba o spremembah in dopolnitvah Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 56/25), 21. al. 1. odst. 47. čl. 

Uredba o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25), 1. odst. 192. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega in tretjega odstavka 192. člena Uredbe
o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25) ter enaindvajsete alineje prvega odstavka 47. člena Uredbe o spremembah in dopolnitvah Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 56/25
)
se zavrže.
Pobuda za začetek postopka
za oceno ustavnosti in zakonitosti prvega odstavka 192. člena Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25) se zavrne.
Pobudniki sami nosijo svoje stroške postopka s pobudo.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvene potrebe za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati, če ne izkaže, da bi bilo z morebitno ugoditvijo pobudi mogoče odpraviti posledice protiustavnosti oziroma nezakonitosti.
Ustavno sodišče lahko izjemoma opravi vsebinsko presojo neveljavnih predpisov, kljub temu da pravovarstvena potreba iz drugega odstavka 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču ni izkazana, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: (1) gre za predpis, ki se sprejema periodično in za časovno omejeno dobo, zaradi česar Ustavno sodišče vsebinske presoje predpisa praviloma niti ne more opraviti pred iztekom njegove veljavnosti; (2) se vprašanje, ki ga odpira vlagatelj, zastavlja tudi v zvezi s kasnejšim periodično sprejetim veljavnim predpisom ali se po razumni oceni utegne zastaviti v zvezi s prihodnjimi periodično sprejetimi predpisi enake oziroma primerljive narave in vsebine; ter (3) vlagatelj odpira posebno pomembno precedenčno ustavnopravno vprašanje sistemske narave.
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne.
Geslo:
1.4.51.5.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Pred začetkom postopka.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.5.51.1.5 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 26.2, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
MEDICINA ILJAŽ, d. o. o., Bizeljsko, in drugi
Datum vloge:
23. 10. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, zavrnitev, druge rešitve
Dokument:
US34381
Dokument v PDF obliki:
U-I-157-25.pdf
158 KB
Prenesite datoteko
U-I-157/25-12
15. 4. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe
MEDICINA ILJAŽ, d. o. o., Bizeljsko, in drugih
,
ki jih vse zastopa Odvetniška družba Planinc Omerzel, o. p., d. o. o., Krško, na seji 15. aprila 2026
sklenilo:
1.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega in tretjega odstavka 192. člena Uredbe
o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25) ter enaindvajsete alineje prvega odstavka 47. člena Uredbe o spremembah in dopolnitvah Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 56/25
)
se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka
za oceno ustavnosti in zakonitosti prvega odstavka 192. člena Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 13/25 in 56/25) se zavrne.
3. Pobudniki sami nosijo svoje stroške postopka s pobudo.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudniki izpodbijajo v izreku tega sklepa navedene določbe Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (v nadaljevanju Uredba) ter Uredbe o spremembah in dopolnitvah Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (v nadaljevanju julijska novela Uredbe). Zatrjujejo, da so izpodbijane določbe v neskladju z 2., 23. in 66. členom Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (Uradni list RS, št. 72/06 – uradno prečiščeno besedilo, 91/07, 76/08, 87/11, 91/13, 36/19, 51/21, 159/21, 15/22, 43/22 in 78/23 – ZZVZZ) ter 2., 50., 51. in 155. členom Ustave.
2. Prvemu in drugemu odstavku 192. člena Uredbe pobudniki nasprotujejo zato, ker se sklicujeta na seznam laboratorijskih preiskav iz Priloge 17 Uredbe. Ta seznam naj ne bi vključeval številnih laboratorijskih preiskav, nujno potrebnih za zagotavljanje kakovostne zdravstvene oskrbe. To naj bi pomembno onemogočalo izvajanje zdravstvene oskrbe v ambulantah splošne in družinske medicine. Spremenjenemu tretjemu odstavku 192. člena Uredbe pobudniki očitajo nejasnost in nedoločnost, ker naj ne bi bilo jasno, katere so "preiskave, vključene v ceno pregleda." Izpodbijani prehodni določbi julijske novele Uredbe pa očitajo nedopustno retroaktivnost.
Glede deleža vkalkuliranih sredstev za laboratorij pobudniki izpodbijani ureditvi očitajo protiustavno pravno praznino.
Pobudniki navajajo še, da delež vkalkuliranih sredstev za laboratorij v Uredbi ni jasno določen oziroma da je način njegove določitve, kot izhaja iz Priloge 1, nelogičen in nerazumljiv. Določanje odstotka, ki ga mora ambulanta nameniti za porabo laboratorija, naj bi bilo nesmiselno. Diagnostika bi namreč morala biti v pristojnosti zdravnika in prepuščena njegovi strokovni presoji.
3. Vlada v svojem odgovoru na pobudo navaja, da izpodbijane določbe ne učinkujejo neposredno, saj naj bi bili za njihovo izvedbo potrebni nadaljnji izvedbeni (posamični) akti Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju ZZZS). Opozarja, da Priloga 17 ni zastavljena kot katalog vseh medicinsko potrebnih preiskav, ampak kot seznam laboratorijskih preiskav, ki se utemeljeno izvajajo v ambulantnem laboratoriju. Vlada dodaja, da izvajalec lahko napoti bolnika na zunanje laboratorijske preiskave, kadar so te medicinsko indicirane, pri čemer se stroški teh preiskav obračunajo ločeno. Izraz "preiskave, vključene v ceno pregleda" naj bi bil natančno razviden iz opisov storitev v šifrantih plačljivih zdravstvenih storitev, ki so javno objavljeni in naj bi že vrsto let pomenili standardizirano podlago za evidentiranje zdravstvenih storitev. Glede očitka o nedopustni retroaktivnosti Vlada navaja, da gre za primer neprave retroaktivnosti, ker naj bi šlo za trajajoče razmerje znotraj istega obračunskega leta in v trenutku uveljavitve julijske novele Uredbe pravni položaji glede stroškov laboratorija za leto 2025 še niso bili zaključeni. Do posega v pridobljene pravice v smislu 155. člena Ustave naj ne bi moglo priti, ker te takrat še niso obstajale. Vlada poudarja, da izpodbijana ureditev določa metodiko poročanja in obračuna, ki se dokončno uveljavi šele ob letnem poračunu.
4. Pobudniki v svojem odzivu nasprotujejo navedbam Vlade in vztrajajo pri vseh očitkih iz pobude. Pri tem opozarjajo, da je treba ob morebitni ugotovitvi, da gre za nepravo retroaktivnost izpodbijane ureditve, opraviti presojo skladnosti izpodbijanih določb z 2. členom Ustave. Navajajo, da izvedbena dejanja ZZZS niso avtonomni vir pravic in obveznosti. Pravice in obveznosti izvajalcev programov naj bi nastajale brez posebne upravne odločbe, ki bi omogočala samostojno pravno varstvo. Pobudniki opozarjajo na Uredbo o spremembah in dopolnitvah Uredbe o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivostih, potrebnih za njegovo izvajanje, in obsegu sredstev za leto 2025 (Uradni list RS, št. 110/25 – v nadaljevanju decembrska novela Uredbe), s katero naj bi Vlada spremenila izpodbijano ureditev na način, ki pritrjuje očitkom pobudnikov. V zvezi s tem opozarjajo, da posledice protiustavnosti oziroma nezakonitosti v smislu drugega odstavka 47. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) niso bile odpravljene. Iz prehodnih določb decembrske novele Uredbe naj bi namreč izhajalo, da se zgolj spremenjeni drugi odstavek 192. člena Uredbe uporablja od 1. 1. 2025, ne pa tudi spremenjeni tretji odstavek iste določbe. Slednji naj bi se zato uporabljal šele od 25. 12. 2025. V takšnem položaju je po mnenju pobudnikov očitno, da posledice protiustavnosti oziroma nezakonitosti izpodbijanih določb niso bile odpravljene. Podrejeno pobudniki predlagajo še, naj neodvisno od izpolnjevanja pogojev iz 47. člena ZUstS Ustavno sodišče o zadevi vsebinsko odloči, ker naj bi šlo za posebej pomembna precedenčna ustavnopravna vprašanja sistemske narave. Pobudniki vztrajajo tudi pri predlogu, naj Ustavno sodišče nasprotni stranki naloži plačilo vseh stroškov postopka. Takšno odločitev naj bi utemeljevalo dejstvo, da je po začetku postopka nasprotna stranka sama pristopila k spremembi nekaterih izpodbijanih določb v korist pobudnikov.
B.
5. Vlada je v decembru 2025 sprejela novelo izpodbijane uredbe (tj. decembrska novela Uredbe), ki je spremenila izpodbijana drugi in tretji odstavek 192. člena Uredbe. Ta novela je odpravila spremembe 192. člena Uredbe, ki so bile sprejete z julijsko novelo Uredbe tako, da v tretjem odstavku ne vsebuje izključitve "preiskav, vključenih v ceno pregleda," v drugem odstavku pa se ne sklicuje na Prilogo 17. Izpodbijana drugi in tretji odstavek 192. člena Uredbe sta med postopkom pred Ustavnim sodiščem torej prenehala veljati. Ustavno sodišče praviloma presoja le veljavne predpise. Na podlagi 47. člena ZUstS lahko presoja neveljavne predpise, če niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti. Na podlagi drugega odstavka 47. člena ZUstS mora v takem primeru pobudnik izkazati, da posledice niso bile odpravljene.
6. Pobudniki v zvezi s tem navajajo, da škodljive posledice niso bile odpravljene, ker decembrska novela Uredbe v prehodnih določbah za spremenjeni tretji odstavek 192. člena Uredbe ne določa, da se uporablja od 1. 1. 2025. Glede tega Ustavno sodišče ugotavlja, da dvanajsta alineja prvega odstavka 37. člena decembrske novele Uredbe vsebuje očitno pomoto. Določa namreč, da se spremembe uporabljajo za storitve, opravljene ali obračunane od 1. 1. 2025, med drugim tudi iz spremenjenih prvega in drugega odstavka 192. člena Uredbe. Glede na to, da decembrska novela Uredbe spreminja drugi in tretji odstavek 192. člena Uredbe, v prvi odstavek pa ne posega, je očitno, da se prehodna določba nanaša na spremenjena drugi in tretji odstavek 192. člena Uredbe. Gre za nekonsistentnost besedila prehodne določbe, ki ga je treba razlagati na navedeni način – torej da se tudi spremenjeni tretji odstavek 192. člena Uredbe uporablja za storitve, opravljene ali obračunane od 1. 1. 2025.
7. Drugih razlogov za to, da posledice očitanih protiustavnosti oziroma nezakonitosti niso bile odpravljene, pobudniki ne navajajo. Predlagajo pa, naj Ustavno sodišče uporabi izjemo od procesne ovire iz drugega odstavka 47. člena ZUstS, ker naj bi šlo za posebno pomembno precedenčno ustavnopravno vprašanje sistemske narave, ki se po razumni oceni utegne zastaviti tudi v zvezi z akti enake narave in primerljive vsebine, ki bodo sprejeti v prihodnosti. Ustavnopravno vprašanje, ki ga pobudniki v zvezi s tem izpostavljajo, je, ali je izvajalcem zagotovljeno takšno financiranje, ki omogoča dejansko in nemoteno izvajanje medicinsko indiciranih diagnostičnih storitev in posledično učinkovito zagotavljanje pravice do zdravstvenega varstva iz 51. člena Ustave.
8. V primeru presoje predpisov, ki se sprejemajo periodično in za časovno omejeno dobo, lahko posebej izražen javni interes po vsebinski presoji Ustavnega sodišča utemelji izjemo od procesne ovire iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. To bo takrat, kadar zahteva po pravni predvidljivosti na določenem področju urejanja družbenih razmerij izjemoma narekuje odločitev Ustavnega sodišča o posebno pomembnih precedenčnih ustavnopravnih vprašanjih sistemske narave, ki se po razumni oceni utegnejo zastavljati tudi v zvezi z akti enake narave in primerljive vsebine, periodično sprejemanimi v prihodnosti.
[1]
V skladu s to izjemo lahko Ustavno sodišče opravi vsebinsko presojo neveljavnih predpisov, kljub temu da pravovarstvena potreba iz drugega odstavka 47. člena ZUstS ni izkazana, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: (1) gre za predpis, ki se sprejema periodično in za časovno omejeno dobo, zaradi česar Ustavno sodišče vsebinske presoje predpisa praviloma niti ne more opraviti pred iztekom njegove veljavnosti; (2) se vprašanje, ki ga odpira vlagatelj, zastavlja tudi v zvezi s kasnejšim periodično sprejetim veljavnim predpisom ali se po razumni oceni utegne zastaviti v zvezi s prihodnjimi periodično sprejetimi predpisi enake oziroma primerljive narave in vsebine; ter (3) vlagatelj odpira posebno pomembno precedenčno ustavnopravno vprašanje sistemske narave.
9. Eden izmed pogojev za uporabo navedene procesne izjeme je torej periodičnost in časovna omejenost izpodbijanih predpisov. V obravnavanem primeru je do prenehanja veljavnosti izpodbijanih določb prišlo s spremembo ureditve še v času njene veljavnosti in to na način, za katerega se zavzemajo pobudniki. Ne gre torej za to, da bi potekel kratek rok veljavnosti predpisa, kar bi onemogočalo odločanje Ustavnega sodišča.
[2]
Prav tako ni izkazana periodičnost izpodbijanih določb. Izjeme od procesne ovire iz drugega odstavka 47. člena ZUstS že iz navedenih razlogov v obravnavani zadevi ni mogoče uporabiti. Ker pobudniki niso izkazali niti, da očitane posledice izpodbijane ureditve niso bile odpravljene, je treba iz razloga neobstoja pravovarstvene potrebe pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega in tretjega odstavka 192. člena Uredbe zavreči (1. točka izreka).
10. Izpodbijana enaindvajseta alineja prvega odstavka 47. člena julijske novele Uredbe določa, da se spremenjeni drugi odstavek 192. člena Uredbe uporablja za storitve, opravljene ali obračunane od 1. 1. 2025. Z uveljavitvijo decembrske novele Uredbe, ki je uporabo nove spremembe drugega odstavka 192. člena Uredbe določila od istega datuma (1. 1. 2025) dalje, je veljavnost dejansko izgubila tudi izpodbijana prehodna določba enaindvajsete alineje prvega odstavka 47. člena julijske novele Uredbe. Pobudniki niso izkazali, da posledice te izpodbijane določbe niso bile odpravljene, zato je treba iz razloga neobstoja pravovarstvene potrebe zavreči tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti enaindvajsete alineje prvega odstavka 47. člena julijske novele Uredbe (1. točka izreka).
11. Veljavna ureditev se na Prilogo 17 (Seznam laboratorijskih preiskav v ambulanti družinske medicine) sklicuje samo še v prvem odstavku 192. člena Uredbe, ki določa stroške lastnega laboratorija ambulant družinske medicine. Drugi odstavek 192. člena Uredbe, ki določa poročanje o stroških tujega laboratorija, se na Prilogo 17 ne sklicuje več. To pomeni, da ni več očitane omejitve poročanja o stroških za laboratorijske preiskave, ki niso navedene v Prilogi 17. Stroški teh preiskav se namreč lahko poročajo na podlagi drugega odstavka 192. člena Uredbe. Pobudniki samostojnih očitkov zoper izpodbijani prvi odstavek 192. člena Uredbe ne navajajo. Na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS je zato Ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrnilo kot očitno neutemeljeno (2. točka izreka).
12. Tudi očitki o protiustavni pravni praznini so očitno neutemeljeni, saj že iz pobude izhaja, da je delež vkalkuliranih sredstev za laboratorij določen v Prilogi 1. Očitki o nejasnosti in nedoločnosti določitve tega deleža pa so tako pomanjkljivi in nekonkretizirani, da jih ni mogoče preizkusiti.
13. Pobudniki so zahtevali povrnitev stroškov. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker v obravnavani zadevi ni utemeljenih razlogov za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče sklenilo, kot izhaja iz 3. točke izreka tega sklepa.
C.
14. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena, drugega odstavka 26. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS ter tretje alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Tamara Kek, dr. Rajko Knez, mag. Marko Starman, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej odločbe Ustavnega sodišča št. U-I-129/19 z dne 1. 7. 2020 (Uradni list RS, št. 108/20, in OdlUS XXV, 17), 43. točka obrazložitve, št. U-I-83/20 z dne 27. 8. 2020 (Uradni list RS, št. 128/20, in OdlUS XXV, 18), 27. in 28. točka obrazložitve, in št. U-I-79/20 z dne 13. 5. 2021 (Uradni list RS, št. 88/21, in OdlUS XXVI, 18), 61.–64. točka obrazložitve.
[2]
Prim. prav tam.