Up-582/22
Natisni
Opravilna št.:
Up-582/22
Datum odločitve:
21. 3. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:Up.582.22
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 616/2021 z dne 16. 2. 2022 in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1634/2021 z dne 9. 11. 2021 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Novem mestu št. P 225/2019 z dne 13. 5. 2021
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 616/2021 z dne 16. 2. 2022 in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1634/2021 z dne 9. 11. 2021 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Novem mestu št. P 225/2019 z dne 13. 5. 2021
se ne sprejme.
Opomba:
Neobrazložen sklep
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Jože Erjavec, Dolenjske Toplice, in drugi
Datum vloge:
26. 4. 2022
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
USE7458
Dokument v PDF obliki:
Up-582-22_LM dr. Svetlič.pdf
158 KB
Prenesite datoteko
Up-582/22-9
21. 3. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe,
ki sta jo vložila
Jože Erjavec in Jožica Erjavec, oba Dolenjske Toplice
,
ki ju zastopa Matjaž Medle, odvetnik v Novem mestu,
na seji senata 3. marca 2025 in v postopku po tretjem odstavku 55.c člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21)
sklenilo
:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 616/2021 z dne 16. 2. 2022 in zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1634/2021 z dne 9. 11. 2021 v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Novem mestu št. P 225/2019 z dne 13. 5. 2021
se ne sprejme.
* * *
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS).
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena
ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Proti sklepu je glasoval sodnik Svetlič, ki se je izrekel za sprejem ustavne pritožbe in je dal odklonilno ločeno mnenje.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
⇒
Up-582/22-10
1. 4. 2025
ODKLONILNO LOČENO MNENJE SODNIKA DR. ROKA
SVETLIČA K SKLEPU ŠT.
Up-582/22
Z DNE
21. 3. 2025
TOŽBENI ZAHTEVEK
DO VSAKEGA LISTA NA SOSEDOVEM DREVESU POSEBEJ
1) Neposredni in posredni motilec
1. Obstajajo situacije, v katerih je oseba, ki
dejansko
povzroča vznemirjanje lastninske pravice, tako tesno povezana z neko drugo osebo, da bi sodno varstvo zoper vznemirjanje postalo neučinkovito, če pravo ne bi omogočalo naslovitve zahtevka tudi nanj. Zaradi kompleksnosti sodobnih, zlasti gospodarskih odnosov je pogosto t. i. posredni motilec (npr. nosilec gospodarske dejavnosti) ključni naslovnik za učinkovito varstvo lastninske pravice, saj imajo neposredni motilci (npr. njegovi zaposleni) v konstelaciji vznemirjanja zgolj postransko vlogo.
2. Odziv na to okoliščino predstavlja razvoj doktrine, ki pasivno legitimacijo za zahtevek po 99. členu SPZ širi na
posredne motilce
. A. Berden jo povzema takole: "poleg neposrednega motilca je toženec lahko tudi tisti, ki je nekomu drugemu naročil, naj vznemirja lastnika (…), ali pa tisti, ki ima od takšnega vznemirjanja korist."
[1]
3. Stališču teorije pritrjuje tudi Vrhovno sodišče: "Za pasivno legitimacijo pri negatorni tožbi ne zadošča, da prihaja protipravno vznemirjanje lastnika iz strani tretjega, temveč mora imeti tretji zaradi ravnanja neposrednega motilca proti lastniku neposredno korist, ki jo mora odobriti. Dejanje neposrednega motitelja mora tretji šteti kot svoje zaradi pridobitve neposredne koristi."
[2]
.
4. Načelo pravne varnosti zahteva
jasno in določno
opredelitev povezave posrednega motilca z neposrednim. Preširok krog naslovnikov zahtevka bi toženca spravil v položaj, ko mu pravo nalaga preveliko breme ali od njega zahteva celo nemogoče. Zato je doktrina oblikovala, kot navedeno, dva pogoja: obstajati mora bodisi
navodilo
neposrednemu motilcu bodisi
nastanek koristi
za posrednega motilca. Sledni pogoj praksa razume strožje od teorije, saj zahteva še element "naknadne odobritve" koristi.
2) Kompleksnost konkretnega primera
5. Konkretni primer zaznamujejo zapleteni pravni odnosi med tožnikom in tožencem (obstoj služnosti poti zase in za goste), zlasti pa nepregledno dejansko stanje, saj vključuje tudi ravnanja tretjih oseb, ki niso v nikakršni povezavi s tožencem, toda vseeno prispevajo k vznemirjanju lastninske pravice. Na cesti tožnikov namreč ne puščajo avtomobilov le gostje toženca, ki opravlja gostinsko dejavnost, pač pa tudi številni drugi (gre za strnjeno pozidano območje), katerih prihod ni povezan z dejavnostjo toženca.
6. Ustavno sodišče se ne spušča v
vsebinsko pravilnost
odločitve sodišč in po tej plati je izrek sodbe morda celo pravilen. Toda trdno sem prepričan, da je Okrožno sodišče pri utemeljitvi izreka zavzelo protiustavno stališče. Ključna premisa za odločitev sodišča je v 13. točki obrazložitve:
7. "Po stališču teorije je za negatorno tožbo pasivno legitimirana vsaka oseba, ki protipravno vznemirja lastnika pri izvrševanju njegove lastninske pravice, pa tudi tisti, ki je dal nalog za vznemirjanje, ali pa tisti, v čigar korist je bilo vznemirjanje storjeno, če je to korist kasneje odobril. Za vznemirjanje lastnika torej praviloma odgovarja neposredno povzročitelj, v obravnavanem primeru zaposleni, gostje in dostavljalci, ki naj bi po zatrjevanjih tožnikov parkirali oz. ustavljali vozila na sporni poti in ovirali dostop tožnikov do njune stanovanjske hiše. Širitev zakonske definicije tretjega protipravnega motilca iz 99. člena SPZ na posrednega motilca pa zahteva tesno povezavo med njima. Ohlapni pojem sfere ne zadošča".
[3]
8. Zaradi kompleksnosti dejanskega stanja – torej: ni povsem jasno, kdo vse še, poleg gostov toženca, povzroča vznemirjanje, nadalje, toženec si dejansko resno prizadeva preprečevati divje parkiranje svojih gostov itd. – spornost stališča v citiranem izseku morda ni očitna sama po sebi. Toda upoštevati gre, da sodišče odločitve ne utemelji z nedokazanim dejanskim stanjem, temveč na načelni ravni: s sklicevanjem na opisano doktrino.
[4]
To pomeni, da bi sodišče zanikalo pasivno legitimacijo posrednega motilca tudi v primeru, če bi bilo z
gotovostjo
ugotovljeno, tudi da lastnino tožnika vznemirjajo
izključno
gostje toženca. Torej ne bi prepoznalo dovolj "tesne povezave", utemeljene v "koristi, ki nastaja zaradi vznemirjanja" tožencu. To je bistveno.
3) Tožiti neposredne motilce in prešteti kamne na plaži
9. Zahteva po izkazanosti "tesne vezi" je na načelni ravni upravičena. Nadalje, treba je izpostaviti, da je sodišče dosledno sledilo praksi Vrhovnega sodišča, ki je v
zelo podobnem
primeru odločilo enako.
[5]
Zato odločitev nikakor ni arbitrarna in je v tem smislu korektna. Vseeno menim, da je iz naslednjih razlogov citirano stališče v nasprotju s pravico do sodnega varstva (23. člen Ustave) in pravico do zasebne lastnine (33. člen Ustave).
10. Sodišče pri interpretaciji standardov, ki jih vsebuje doktrina posrednega motilca, ni upoštevalo posledic, ki jih ima ta interpretacija za varstvo oškodovanca
v konkretnem primeru
. Zavrnitev pasivne legitimacije posrednega motilca namreč implicira, da lahko oškodovanec zagotovi zaščito pred vznemirjanjem
le tako
, da zahtevek naslovi na neposredne motilce.
11. V konkretni situaciji ne gre za zamejen in predvidljiv krog neposrednih motilcev. Ti niso, denimo, zaposleni pri tožencu, tj. spoznavne osebe, na katere bi bilo zaradi njihove redne dnevne rutine sploh smiselno nasloviti negatorni zahtevek. Gre za goste gostinskega lokala, 1) katerih identitete tožnika
ne poznata
, zlasti pa 2) katerih vedenjski vzorec je povsem
razpršen in nepredvidljiv.
Toženec organizira med drugim rajanja za otroke in druge velike dogodke, ki privabijo na enkraten obisk veliko število obiskovalcev in jih morda ne bo na ta kraj nikoli več. Razlogovanje sodišča vodi do sporočila tožnikoma:
te
ljudi morata tožiti!
4) Dve posledici
12. Iz tega izhajata dve posledici.
Prvič
, kršitev ustavnih pravic. Na ta način je sodišče tožnikoma izvotlilo pravico do sodnega varstva in lastninsko pravico. V najboljšem primeru, če npr. bi ugotovila identiteto voznika, če bi vložila tožbo zoper njega in če tudi uspeta, to ne bi imelo (praktično) nikakršnega vpliva na ravnanje tretjih oseb, ki bodo danes, jutri, pojutrišnjem itd. zaradi dejavnosti toženca parkirali na cesti. Prva posledica je torej, da je institut iz 99. člena SPZ za tožnika zgolj še prazna forma. Vse, kar jima ostane, je bridko načelo,
casum sentit dominus
.
13. In
drugič
, toženec bo (lahko) opustil vse dosedanje (konstruktivne!) napore v preprečevanje motečega obnašanja njegovih gostov. Še več, vsi obstoječi in bodoči izvajalci gostinske dejavnosti so dobili sporočilo, da s svojimi gosti nimajo dovolj "tesne povezave", da bi jih njihovo obremenjevanje okolice, naj bo še tako brezobzirno, pravno zadevalo. V prispodobi: odplake, ki zapustijo tovarno, nimajo nobene pravne povezave z njo. Listje, ki pada z drevesa, nima nobene povezave z njegovim lastnikom. Tožite odplake, tožite liste.
5)
Gospodarska dejavnost in njene "stvarnopravne odplake"
14. Menim, da bi moralo sodišče pri presoji tesnosti vezi upoštevati
najprej
, da gre za horizontalen odnos med dvema strankama, zato garantne funkcije institutov ni dopustno razlagati na isti način kot v kaznovalnem pravu (posrednega motilca ne varuje "domneva nedolžnosti", načelo
in dubio pro reo
itd.), saj širjenje varstva ene stranke nujno implicira zmanjševanje varstva nasprotne stranke.
Nadalje
, upoštevati bi moralo, ali bi v konkretnem primeru pasivna legitimacija posrednega motilca oškodovancu le
olajšala
varstvo, ali pa je to
edini način
, da lahko varstvo sploh zagotovi.
15. In
naposled
, ni mogoče spregledati, da gre za vznemirjanje
zasebnika
v njegovem vsakdanjem življenju, ki izvira iz
gospodarske
dejavnosti. Gospodarska dejavnost prinaša neprimerno večjo intenziteto obiskov, procesov, imisij itd. v nekem okolju, zato je odgovoren odnos do njenih ekoloških, socialnih in tudi "stvarnopravnih" vplivov na okolico ustavnopravno nujen. V konkretnem primeru je ena stran samo aktivna, druga samo pasivna, ena ima gospodarsko korist od dejavnosti, druga pa nosi zgolj breme te dejavnosti, ena ima tam dom, za drugo je to svobodno izbran pridobitni način itd.
16. Menim, da bi moralo sodišče te okoliščine upoštevati pri interpretacij standarda "koristi", ki iz vznemirjanja nastaja za toženca. Na ta način bi se ta standard ustrezno vsebinsko napolnil in opisal povezavo med posrednim in neposrednim motilcem na podoben način, kot jo opisuje standard
adekvatnosti
pri teoriji vzročnosti. Prav to je doktrina nemških sodišč, ki so v zelo podobnem primeru (parkiranje obiskovalcev dejavnosti A-ja na parceli v lasti B-ja) razsodila, da je izvajalec dejavnosti "posredni motilec", in mu naložila prenehanje vznemirjanja lastninske pravice. (
LG Kleve, Urteil vom 26.05.2009 - 4 O 77/09 - openJur
) Nemška doktrina torej "tesno vez" razume skozi adekvatnost povezave med vznemirjanjem in interesi posrednega motilca, tj. kot "običajni tek svari".
17. Ustavno sodišče te ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker ni prepoznalo izpolnjenosti pogojev iz drugega odstavka 55.b člena ZUsts.
dr. Rok Svetlič
Sodnik
[1]
A. Berden, Stvarnopravni zakonik s komentarjem, GV Založba, Ljubljana 2004, str. 504.
[2]
Sodba Vrhovnega sodišča št. II Ips 894/2009
.
[3]
Sodba Okrožnega sodišča v Novem mestu.
[4]
"Sodišče zaključuje, da toženec ni pasivno legitimiran in ni odgovoren za nepravilno parkiranje vozil na trasi služnostne poti" (št. P 225/2019, 16. točka obrazložitve).
[5]
"Za pasivno legitimacijo pri negatorni tožbi ne zadošča, da prihaja protipravno vznemirjanje lastnika iz strani tretjega, temveč mora imeti tretji zaradi ravnanja neposrednega motilca proti lastniku neposredno korist, ki jo mora odobriti. Dejanje neposrednega motitelja mora tretji šteti kot svoje zaradi pridobitve neposredne koristi. Tem kriterijem ni zadoščeno, ko gre za nedovoljeno parkiranje delavcev tožene stranke in kupcev v njeni trgovini na zemljiščih tožeče stranke." (št. II IPS 894/2009, jedro)