U-I-57/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-57/24
Datum odločitve:
12. 6. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.57.24
Akt:
Zakon o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 54/07 – odl. US, 23/17, 29/21 in 12/24) (ZVDZ)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 23/17, 29/21 in 12/24) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Pristojno ministrstvo in načelniki upravnih enot morajo delo upravnih enot tudi v času stavke organizirati na način, da se nemoteno izvajata upravni nalogi potrjevanja obrazca s podpisom podpore volivca in vodenja evidence teh obrazcev v postopku potrjevanja kandidatov ali list kandidatov.
Upravne enote morajo tudi v času naravnih in drugih hujših nesreč, ob epidemijah ali podobnih izrednih dogodkih delovati na način, da je omogočeno izvajanje upravnih nalog potrjevanja obrazca s podpisom podpore volivca in vodenja evidence potrjenih obrazcev v postopku potrjevanja kandidatov ali list kandidatov.
Če je pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa očitno neutemeljena, jo Ustavno sodišče zavrne.
Geslo:
1.5.51.1.5.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker je očitno neutemeljena.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Piratska stranka Slovenije, Ljubljana
Datum vloge:
26. 4. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US34171
Dokument v PDF obliki:
U-I-57-24.pdf
163 KB
Prenesite datoteko
U-I-57/24-14
12. 6. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude politične stranke Piratska stranka Slovenije, Ljubljana, ki jo zastopa Odvetniška pisarna Senica in partnerji, d. o. o., Ljubljana, na seji 12. junija 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 23/17, 29/21 in 12/24) se zavrne.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica Zakonu o volitvah v Državni zbor (v nadaljevanju ZVDZ) očita, da vsebuje protiustavno pravno praznino, ker za primere izrednih objektivnih okoliščin (
npr. epidemije, poplave, stavke upravnih enot
) ne ureja drugih oblik dajanja podpore kandidatnim listam zunajparlamentarnih političnih strank kot osebnega podpisa obrazca podpore pred upravno enoto. Meni, da izredne okoliščine volivcem onemogočajo ali znatno otežujejo dajanje podpore kandidatnim listam na običajen način. Zato naj bi ZVDZ vseboval protiustavno pravno praznino in je v neskladju s 43. členom Ustave in 3. členom Prvega protokola h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP). Pobudnica podrobno opiše in primerja način zbiranja podpisov podpore volivcev za svoje liste kandidatov za pretekle volitve ter za volitve v Evropski parlament leta 2024. Zatrjuje, da so bile okoliščine pri zbiranju podpisov za volitve v Evropski parlament v letu 2024 bistveno drugačne, saj je število podpisov podpore rastlo precej počasneje kot pri prejšnjih volitvah. Meni, da razlogi za nizko število zbranih podpisov niso na njeni strani, ampak na strani upravnih enot, saj naj bi bilo potrjevanje obrazcev zaradi stavke oteženo. Člani pobudnice, ki so skrbeli za zbiranje podpisov, naj bi poročali o dolgih čakalnih vrstah, o odsotnosti posebnih okenc za potrjevanje obrazcev in onemogočenem oddajanju podpisov podpore ob sredah. Zaradi navedenega naj bi obstajala velika verjetnost, da pobudnica ne bi uspela zbrati zadostnega števila podpisov podpore ter na volitvah v Evropski parlament za leto 2024 ne bi mogla nastopiti s svojimi kandidati.
2. Pobudnica navaja, da gre pri volilni pravici za človekovo pravico pozitivnega statusa, ki od države zahteva, da način njenega uresničevanja uredi z zakonom, pri čemer mora zakonodajalec uzakoniti učinkovit način njenega uresničevanja. Iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice o volilni pravici naj bi izhajali zahtevi, da mora volilni postopek vsebovati zadostna varovala, ki preprečujejo arbitrarnost, in da država pri urejanju volilne pravice ne sme okrniti njega bistva in ji odvzeti učinkovitosti. Pobudnica navaja, da učinkovitosti uresničevanja volilne pravice ni mogoče omejiti zgolj na dan glasovanja, saj je za zunajparlamentarno politično stranko izredno pomembna že faza zbiranja podpisov v podporo njeni listi kandidatov. Če ne zbere zadostnega števila podpisov, na volitvah ne more sodelovati. Pobudnica navaja, da zbiranje podpisov v podporo listi kandidatov ureja 47. člen ZVDZ, ki pa ne določa izjeme od osebnega potrjevanja obrazcev podpor za primer izrednih objektivnih okoliščin. Zato meni, da ZVDZ vsebuje protiustavno pravno praznino, ker teh neurejenih življenjskih primerov ni mogoče zapolniti z uporabo analogije (ZVDZ podobnih pravnih položajev naj ne bi urejal). Prav tako naj bi ustavnopravni razlogi zahtevali zakonsko ureditev neurejenih življenjskih primerov, saj v nasprotnem primeru volilne pravice ni mogoče učinkovito uresničevati. Pobudnica meni, da bi bilo mogoče zakonsko ureditev zbiranja podpisov podpore dopolniti tako, da bi bilo mogoče podpis podpore oddati na elektronski način, kot naj bi bilo že omogočeno v referendumskih postopkih na podlagi 16.b člena
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – ZRLI)
. Pobudnica je vlogo dopolnila 17. 5. 2024. Pojasnila je, da je Državna volilna komisija zavrnila njeno kandidatno listo, saj ni zbrala ustreznega števila podpisov podpore volivcev.
3. Pobuda je bila posredovana v odgovor Državnemu zboru, ki nanjo ni odgovoril. Mnenje pa je podala Vlada, ki navaja, da določbe ZVDZ, ki urejajo dajanje podpore listi kandidatov, zagotavljajo učinkovito izvrševanje pasivne volilne pravice. Zatrjuje, da je volilna pravica pozitivnega statusa, ki od zakonodajalca zahteva ureditev načina njenega uresničevanja. Ustava naj bi zakonodajalcu dala pooblastilo, da po svoji presoji izbere tisti način uresničevanja volilne pravice, na podlagi katerega jo bo mogoče v praksi učinkovito uresničevati, pri čemer mora za izbiro ureditve izkazati razumne razloge. Vlada meni, da dejstvo, da veljavna zakonodaja ne omogoča oddaje podpisa podpore volivcev kandidatni listi na elektronski način, ne pomeni protiustavne pravne praznine in niti ne posega v pasivno volilno pravico. Zatrjuje, da je bistveno, da zakonodajalec omogoči uresničevanje pravice, pri čemer ima glede predpisovanja načina oziroma oblike dajanja podpore široko polje proste presoje. Meni še, da Ustava zakonodajalca ne zavezuje, da določi vse možne načine oziroma oblike glasovanja oziroma izražanja volje posameznika, ki jih omogoča sodobna informacijska tehnologija. Glede zbiranja podpisov podpore za volitve v Evropski parlament v letu 2024 Vlada navaja, da so imeli volivci možnost potrditve obrazca podpore na kateri koli upravni enoti skoraj dva meseca. Zatrjuje, da je bilo na teh volitvah potrjenih enajst kandidatnih list, od katerih so jih šest uspešno vložile tudi zunajparlamentarne stranke z ustreznim številom podpisov podpore. Tudi pri volitvah v Evropski parlament v letu 2019 naj bi bilo od štirinajstih kandidatnih list pet uspešno vloženih s strani zunajparlamentarnih strank, podprtih s podpisi podpore. Vlada poudarja, da je bilo na volitvah v letu 2024 uspešno vloženih celo več kandidatnih list zunajparlamentarnih strank kot v letu 2019, ko ni bilo težav zaradi stavk upravnih enot, ki jih opisuje pobudnica. Meni, da iz navedenega jasno izhaja, da ZVDZ zagotavlja učinkovito uresničevanje volilne pravice ter ni podana protiustavna pravna praznina. Vlada pojasnjuje še, da so upravne enote kljub stavki v skladu z drugim odstavkom 11. člena Zakona o stavki (Uradni list SFRJ, št. 23/91 – v nadaljevanju ZStk) zagotavljale naloge, ki so bistvene za njihovo delovanje, med katere sodijo tudi volilna opravila in evidentiranje podpore volivcev. Volilna opravila naj bi potekala nemoteno, Ministrstvo za notranje zadeve pa naj bi upravne enote zaprosilo, da znotraj danih okoliščin omogočijo poslovanje posebnih okenc za potrjevanje podpore. Vlada opozarja še, da uvedba možnosti elektronske oddaje podpore listi kandidatov ni tako preprosta kot pri referendumskem postopku, saj se odpirajo bistveno večje možnosti za zlorabe.
4. Mnenje Vlade je bilo posredovano pobudnici, ki zavrača njene argumente. Vztraja pri predhodno navedenem, da trenutna ureditev potrjevanja obrazcev podpore iz ZVDZ ne omogoča uresničevanja volilne pravice v času objektivnih izrednih okoliščin ter je iz tega razloga v neskladju z volilno pravico. Dodatno navaja, da je Vlada zanemarila dejstvo, da je bilo v času objektivnih izrednih okoliščin (stavke na večini upravnih enot) potrjevanje obrazcev podpore močno oteženo oziroma celo onemogočeno, saj upravne enote v praksi niso upoštevale obveznosti izvajanja nujnih opravil in zaprosil pristojnega ministrstva. Tudi če bi upravne enote v času stavke ravnale v skladu s trditvami Vlade, pa takšna ureditev ne vpliva na potrjevanje obrazcev podpore v drugih objektivnih izrednih okoliščinah (npr. epidemije). Pobudnica odgovarja tudi na navedbe, da je drugim zunajparlamentarnim strankam uspelo zbrati zadostno število podpisov podpore. Zatrjuje, da to ne dokazuje, da je sistem učinkovit in zagotavlja uresničevanje volilne pravice, saj so te stranke morda imele zgolj drugačen profil volivcev, ki so bili pripravljeni več časa čakati na oddajo obrazca podpore ali pa so to uredili na upravni enoti, kjer ni potekala stavka. Njen profil volivcev pa naj bi bil nadpovprečno nagnjen k uporabi elektronskih storitev.
B.
5. Volilna pravica je splošna in enaka (prvi odstavek 43. člena Ustave). Vsak polnoletni državljan ima pravico voliti in biti voljen (drugi odstavek 43. člena Ustave).
Volilna pravica je temeljna politična pravica, ki ima za demokratično državo osrednji pomen, saj je varovalno sredstvo drugih državljanskih in političnih pravic; ta pravica spremeni državljana iz objekta v subjekt politike.
[1]
Pravica biti voljen oziroma pasivna volilna pravica je sestavljena iz več vidikov (pravic). Za obravnavano zadevo je pomembno, da posamezniku zagotavlja tudi pravico do kandidiranja – pravico posameznika, da se lahko pod enakimi pogoji poteguje za izvolitev v voljene državne ali lokalne organe.
[2]
6. Pravico do kandidiranja posamezniki najpogosteje uresničujejo z udejstvovanjem v političnih strankah. Politične stranke so organizacije, v katere se združujejo državljani za doseganje političnih ciljev, ki jih med drugim dosegajo tudi s predlaganjem kandidatov na volitvah.
[3]
Stranke, ki želijo na volitvah nastopiti s svojimi kandidati oziroma listami kandidatov, morajo te oblikovati v skladu z zakonskimi pogoji. Med njimi je praviloma določen tudi pogoj, da morajo kandidati uživati podporo bodisi določenega števila poslancev bodisi določenega števila volivcev. Zunajparlamentarne stranke običajno ne pridobijo podpore poslancev in morajo zato zbrati ustrezno število podpisov podpore volivcev. Pri volitvah v Evropski parlament morajo zbrati podporo najmanj tisoč volivcev (drugi odstavek 15. člena Zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament, Uradni list RS, št. 40/04 – uradno prečiščeno besedilo, 109/09, 9/14 in 59/17 – v nadaljevanju ZVPEP). Pri volitvah poslancev Državnega zbora morajo za vložitev liste kandidatov v posamezni volilni enoti zbrati podporo najmanj petdesetih volivcev, če listo določijo člani politične stranke iz volilne enote, oziroma najmanj sto volivcev, če tega ne naredijo (tretji in četrti odstavek 43. člena ZVDZ). Z
akon o lokalnih volitvah (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 83/12, 68/17 in 102/24 – v nadaljevanju ZLV) političnim strankam za oblikovanje list kandidatov oziroma predlaganje kandidata ni
določil pogoja podpore s podpisi.
[4]
Pri volitvah predsednika republike pa morajo zbrati podpise najmanj tri tisoč volivcev (drugi odstavek 12. člena Zakona o volitvah predsednika republike, Uradni list RS, št. 39/92 – v nadaljevanju ZVPR).
7. Pravila za zbiranje podpisov podpore volivcev za kandidate pri vseh predhodno navedenih volitvah določa ZVDZ.
[5]
Splošno pravilo je, da lahko volivec svojo podporo poda s podpisom na predpisanem obrazcu, ki ga mora podpisati osebno pred pristojnim organom, ki vodi evidenco volilne pravice, ne glede na kraj stalnega prebivališča (prvi odstavek 47. člena ZVDZ). Zakon od tega pravila določa tudi izjeme. Tako lahko osebe, ki so med potekom roka, določenega za predložitev list kandidatov, v bolnišnicah, domovih za starejše občane, zavodih za invalidne osebe in podobnih zavodih, in osebe na prestajanju zaporne kazni svojo podporo izrazijo tako, da njihov podpis na obrazcu potrdi posebej za to pooblaščena oseba organa oziroma pravne osebe (četrti odstavek 47. člena ZVDZ). Osebe, ki v tem času stalno ali začasno prebivajo v tujini, lahko svojo podporo izrazijo tako, da njihov podpis na obrazcu potrdi uradna oseba diplomatsko-konzularnega predstavništva Republike Slovenije v tujini ali oseba, ki jo za potrjevanje identitete volivcev določi ministrstvo, pristojno za zunanje zadeve (peti odstavek 47. člena ZVDZ). Osebe, ki zaradi bolezni ali invalidnosti ne morejo pred pristojni organ osebno in niso v bolnišnicah, domovih za starejše občane, zavodih za invalidne osebe in podobnih zavodih, lahko svojo podporo kandidatu ali listi kandidatov dajo pred uradno osebo pristojnega organa, ki takšno osebo obišče na domu (šesti odstavek 47. člena ZVDZ). Zakon določa še, da morajo pristojni organi, pred katerimi se poda podpora volivca na predpisanem obrazcu, voditi posebno evidenco potrjenih obrazcev (drugi odstavek 47. člena ZVDZ).
8. Iz navedenega izhaja, da volivec praviloma podpre kandidata oziroma listo kandidatov zunajparlamentarne stranke na način, da osebno podpiše obrazec podpore pred katerokoli upravno enoto. Zato je treba pritrditi pobudnici, da je predpogoj za uspešno oddajo podpisa podpore, da upravne enote v času, ki je določen za njihovo zbiranje, poslujejo oziroma izvajajo svoje upravne naloge. Če so zaradi stavke ali drugih izrednih dogodkov zaprte oziroma ne delujejo na običajen način, je oddaja podpisa podpore lahko onemogočena oziroma otežena.
9. Delovanje upravnih enot ureja Zakon o državni upravi (Uradni list RS, št. 113/05 – uradno prečiščeno besedilo, 48/09, 21/12, 47/13, 12/14, 90/14, 51/16, 36/21, 82/21, 189/21, 153/22 in 18/23 – v nadaljevanju ZDU-1). Upravna enota se ustanovi za opravljanje nalog državne uprave, ki jih je treba organizirati in izvajati teritorialno (tretji odstavek 14. člena ZDU-1). Upravna enota opravlja zadeve s svojega delovnega področja pod strokovnim vodstvom ministrstev, na katerih delovno področje sodijo posamezne zadeve (48. člen ZDU-1). Upravno enoto vodi načelnik (46. člen ZDU-1), ki za svoje delo in delo upravne enote odgovarja ministru, pristojnemu za upravo (drugi odstavek 53. člena ZDU-1). Načelnik upravne enote mora ravnati v skladu z usmeritvami, strokovnimi napotki in obveznimi navodili ministrstva, pristojnega za ustrezno delovno področje (drugi odstavek 49. člena ZDU-1), če z njimi z vidika organizacijskih, kadrovskih, finančnih in drugih posledic za poslovanje upravne enote pisno soglaša minister, pristojen za upravo (tretji odstavek 53. člena ZDU-1).
10. Iz navedenega izhaja, da sta pristojno ministrstvo in načelnik upravne enote odgovorna, da poslovanje upravnih enot v običajnih razmerah poteka nemoteno. Če na upravnih enotah poteka stavka zaposlenih, mora ta potekati na način, da z njo ni bistveno ogroženo uresničevanje njenih funkcij (prvi odstavek 11. člena ZStk).
[6]
Tudi v tem primeru sta pristojno ministrstvo in načelnik upravne enote odgovorna, da določita dela in naloge, ki se morajo kljub stavki izvajati (drugi odstavek 11. člena ZStk).
[7]
Zaradi pomembnosti volilne pravice kot temeljne politične pravice, ki ima za demokratično državo osrednji pomen, uresničevanje pravice do stavke ne sme vplivati na zbiranje podpisov podpore. Zato med nujne naloge spadata tudi upravni nalogi
potrjevanja obrazca s podpisom podpore in vodenja evidence potrjenih obrazcev.
Uradniki morajo obe upravni nalogi izvajati na način, kot to počnejo, ko ne uresničujejo pravice do stavke. Izvajanje stavke na upravnih enotah zato ne onemogoča
zbiranja podpisov v podporo kandidatnim listam ali kandidatom.
Zato je očitek pobudnice, da zbiranja podpisov podpore v času stavke ni mogoče izvajati in da obstaja protiustavna pravna praznina, ki je v neskladju z drugim odstavkom 43. člena Ustave, očitno neutemeljen.
11. Za primere izrednih okoliščin, ki lahko vplivajo na običajno delovanje upravnih enot, pa je zakonodajalec uzakonil institut vodenja upravnega postopka ob izrednem dogodku. Določil je, da ob naravnih in drugih hujših nesrečah, ob epidemijah ali podobnih izrednih dogodkih, ki v večjem obsegu vplivajo na položaj strank po tem zakonu, omejujejo ali onemogočajo upravno odločanje posameznega organa ali vseh organov, Vlada z odlokom določi začasne ukrepe (prvi odstavek 306.a člena
Zakona o splošnem upravnem postopku, Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – v nadaljevanju ZUP). Zakonodajalec je določil tudi vrsto ukrepov, ki jih Vlada lahko določi, med drugimi tudi na primer ukrep vlaganja vlog izven poslovnega časa in v dela prostih dneh ter vlaganja vlog po elektronski poti brez varnega elektronskega podpisa s kvalificiranim potrdilom (druga in tretja alineja tretjega odstavka
306.a
člena ZUP).
Zaradi pomembnosti volilne pravice mora Vlada sprejeti ustrezni odlok, upravne enote pa morajo izvajati upravni nalogi potrjevanja obrazca s podpisom podpore in vodenja evidence potrjenih obrazcev tudi v času izrednih dogodkov. Izredne okoliščine, kot jih opredeljuje pobudnica, tako ne onemogočajo
zbiranja podpisov v podporo kandidatnim listam ali kandidatom.
Zato je tudi očitek pobudnice, da zbiranja podpisov podpore v izrednih okoliščinah, kot jih opredeljuje, ni mogoče izvajati in da obstaja protiustavna pravna praznina, ki je v neskladju z drugim odstavkom 43. člena Ustave, očitno neutemeljen.
12. V primeru, da se predstavljena zakonodaja v volilnem postopku ne uresničuje oziroma upravne enote v času stavke ali ob nastanku drugih izrednih okoliščin ne obravnavajo obrazcev s podpisi podpore ali je ta obravnava otežena, je treba takšno kršitev uveljavljati s pravnimi sredstvi oziroma sodnim varstvom v postopku kandidiranja. Z očitki o neizvrševanju zakonodaje pobudnica ne more utemeljiti protiustavnosti ZVDZ. Očitek o neskladnosti ZVDZ s 3. členom Prvega protokola k EKČP pa je Ustavno sodišče preizkusilo v okviru presoje skladnosti s 43. členom Ustave, saj navedena konvencijska pravica ne zagotavlja večjega obsega varstva, le posebej poudarja načelo periodičnosti volitev.
[8]
13. Ker je Ustavno sodišče pobudo zavrnilo kot očitno neutemeljeno, se ni ukvarjalo z vprašanjem, ali pobudnica izkazuje pravni interes za vložitev pobude, in z vprašanjem, ali je pobudnica varovana v okviru drugega odstavka 43. člena Ustave. Ustavno sodišče pojasnjuje še, da v času teka volilnega postopka ne odloča o pobudah za presojo ustavnosti in zakonitosti predpisov, ki te konkretne volitve urejajo.
[9]
Zato Ustavno sodišče o predlogih pobudnice ni odločalo v času teka volilnega postopka za volitve v Evropski parlament leta 2024.
C.
14. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 –
uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25
– ZUstS) ter tretje alineje tretjega odstavka v zvezi s petim odstavkom 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr.
Matej Accetto
, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
⇒
[1]
Odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-168/16 z dne 22. 10. 2020 (Uradni list RS, št. 168/20, in OdlUS XXV, 22), 25. točka obrazložitve, in št. U-I-227/14, Up-790/14 z dne 4. 6. 2015 (Uradni list RS, št. 42/15, in OdlUS XXI, 3), 17. točka obrazložitve, ter J. Sovdat, Volilni spor, GV Založba, Ljubljana 2013, str. 30.
[2]
Delna odločba Ustavnega sodišča št. U-I-809/21 z dne 23. 6. 2022 (Uradni list RS, št. 99/22, in OdlUS XXVII, 18), 19. točka obrazložitve, in sklep Ustavnega sodišča št. U-I-317/11 z dne 15. 12. 2011, 7. točka obrazložitve.
[3]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-209/11 z dne 9. 2. 2012, 3. točka obrazložitve.
[4]
Določa pa ta pogoj v primeru, da skupina volivcev določi listo kandidatov oziroma kandidata (prvi odstavek 68. člena in tretji odstavek 109. člena ZLV).
[5]
Prvi odstavek 7. člena ZVPEP določa: "Glede vprašanj, ki s tem zakonom niso posebej urejena, se smiselno uporabljajo določbe zakona o volitvah v Državni zbor." Drugi odstavek 14. člena ZVPR določa: "Podpora kandidaturam s podpisovanjem se daje na način, kot ga določa zakon o volitvah v državni zbor." Člen 4 ZLV določa: "Glede vprašanj, ki s tem zakonom niso posebej urejena, se smiselno uporabljajo določbe zakona o volitvah v državni zbor." Izjema od tega pravila velja zgolj za volitve v svete krajevnih, vaških in četrtnih skupnosti, kjer je zbiranje podpisov posebej urejeno v tretjem odstavku 109. člena ZLV.
[6]
Prvi odstavek 11. člena ZStk določa: "Delavci v organu oziroma organizaciji družbenopolitične skupnosti in v drugem državnem organu uveljavljajo pravico do stavke pod pogojem, da z njo ni bistveno ogroženo uresničevanje funkcije teh organov in organizacij."
[7]
Drugi odstavek 11. člena ZStk določa: "S splošnim aktom oziroma kolektivno pogodbo se v skladu z zakonom določijo dela in naloge, ki se morajo kot bistveni za uresničevanje funkcij navedenih organov in organizacij opravljati tudi med stavko."
[8]
Glej delno odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-809/21, 17. točka obrazložitve, in sklep Ustavnega sodišča št. U-I-360/18 z dne 21. 1. 2021, 13. točka obrazložitve.
[9]
Glej
odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-402/22 z dne 11. 7. 2024 (Uradni list RS, št. 62/24), 9. točka obrazložitve, in sklep Ustavnega sodišča št. Up-716/18, Up-745/18 z dne 17. 5. 2018 (Uradni list RS, št. 35/18, in OdlUS XXIII, 22), 31. točka obrazložitve.