U-I-22/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-22/25
Datum odločitve:
12. 3. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.22.25
Akt:
Zakon o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 32/12, 94/12, 111/13, 90/14, 91/15, 63/16, 69/17, 36/19, 66/19, 163/22, 100/24 in 100/25) (ZDavP-2), 31. in 37. čl. ter 14. in 14.a tč. 1. odst. 397. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25) (ZUstS), 24.b čl. in 3. odst. 25. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 31. in 37. člena ter 14. in 14.a točke prvega odstavka 397. člena Zakona o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 32/12, 94/12, 111/13, 90/14, 91/15, 63/16, 69/17, 36/19, 66/19, 163/22, 100/24 in 100/25) ter 24.b člena in tretjega odstavka 25. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobuda, ki ne vsebuje razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom, se zavrže kot nepopolna.
Geslo:
1.5.51.1.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Nepopolna vloga.
1.4.51.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Popolnost vloge.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
GP Gradim d. o. o., Ljubno
Datum vloge:
31. 1. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34356
Dokument v PDF obliki:
U-I-22-25.pdf
146 KB
Prenesite datoteko
U-I-22/25-4
12. 3. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude družbe GP Gradim, d. o. o., Ljubno, ki jo zastopa direktorica Irena Pangeršič, Ljubno, na seji datum 12. marca 2026
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 31. in 37. člena ter 14. in 14.a točke prvega odstavka 397. člena Zakona o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 32/12, 94/12, 111/13, 90/14, 91/15, 63/16, 69/17, 36/19, 66/19, 163/22, 100/24 in 100/25) ter 24.b člena in tretjega odstavka 25. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnica izpodbija v izreku navedene določbe Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP-2) in Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS). Zatrjuje njihovo neskladje s 14., 15., 22., 23., 25. in 26. členom Ustave. Izpodbijane določbe ZDavP-2 naj bi bile v neskladju še z 49., 50., 67. in 74. členom Ustave, 2., 3. in 13. členom Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP), 1. členom Protokola št. 6 k EKČP, 3. do 8. členom Splošne deklaracije človekovih pravic,
[1]
131. členom Obligacijskega zakonika (Uradni list RS, št. 97/07 – uradno prečiščeno besedilo in 20/18 – OZ) ter 337. členom Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08 in 10/17 – ZPP). Pobudnica navaja, da ima kot vsak poslovni subjekt pravico, da ne izvaja poslovnih dejavnosti, in da zakonodaja v konkretnem primeru niti ne omogoča, da bi kot gospodarska družba prenehala. Trdi, da nima odprtega transakcijskega računa iz razlogov na strani ponudnice plačilnih storitev, zato naj ji ne bi bilo mogoče očitati storitve prekrška po 397. členu ZDavP-2. Pobudo naj bi vložila, da bi preprečila vplivanje "organov ali/in fizičnih ali/in pravnih oseb za sprožitev in vodenje postopka insolventnosti zoper [njo], kateri bi v nasprotju s cilji postopka zavajali morebitne upnike". Pobudnica se sklicuje na razne predpise in povzema okoliščine različnih pravnih postopkov ter pojasnjuje svoja stališča v zvezi z njimi. Glede izpodbijanih določb ZUstS navaja, da sta nejasni in nedoločni ter da neposredno posegata v njen pravni položaj.
2. Za vsebinsko obravnavo pobude morajo biti izpolnjene procesne predpostavke, ki jih določa ZUstS. Ta v drugem odstavku v zvezi s prvim odstavkom 24.b člena določa, kaj mora vsebovati pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa. Med drugimi zahtevami je izrecno določeno, da mora pobuda vsebovati navedbo razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom (drugi odstavek 24.b člena v zvezi s tretjo alinejo prvega odstavka 24.b člena ZUstS).
3. Pobudnica je navedene določbe ZDavP-2 in ZUstS že izpodbijala s pobudami, o katerih je Ustavno sodišče odločilo s sklepi št. U-I-49/23 z dne 25. 5. 2023, št. U-I-113/23 z dne 10. 10. 2023 in št. U-I-215/23 z dne 19. 12. 2024, in sicer je pobude kot nepopolne zavrglo. Tudi obravnavana pobuda je nepopolna. Pobudnica le povzema posamezne okoliščine iz številnih različnih pravnih postopkov, tako da razlogi zatrjevane neskladnosti z Ustavo niso jasno in nedvoumno pojasnjeni na način, da bi jih Ustavno sodišče lahko preizkusilo. Iz navedb v pobudi, ki niso jasno medsebojno povezane, ni mogoče ugotoviti, konkretno zakaj naj bi bile izpodbijane določbe ZDavP-2 v neskladju z Ustavo. Trditev pobudnice, da sta 24.b člen in tretji odstavek 25. člena ZUstS nejasna, zaradi česar naj bi Ustavnemu sodišču domnevno onemogočala vsebinsko odločanje, ne vsebuje nobenih konkretnih razlogov za zatrjevani očitek. Razlogi, iz katerih se zakonski določbi očita protiustavnost, morajo biti v pobudi navedeni dovolj natančno, jasno in določno. Predvidevanje, da bo Ustavno sodišče samo ugotavljalo, katere navedbe so lahko upoštevne v konkretnem primeru, tej zahtevi ne more zadostiti.
4. V skladu s tretjim odstavkom 25. člena ZUstS Ustavno sodišče pobudo zavrže, če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena ZUstS. Ker pobuda zgoraj navedenega pogoja ne izpolnjuje, njena obravnava ni mogoča in jo je Ustavno sodišče zavrglo. Glede na takšno odločitev se Ustavno sodišče ni ukvarjalo z vprašanjem, ali so izpolnjene druge procesne predpostavke za obravnavo pobude.
5.
Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Splošna deklaracija človekovih pravic (Človekove pravice, Zbirka mednarodnih dokumentov, I. del, Univerzalni dokumenti, Družba za ZN za Republiko Slovenijo, Ljubljana 1995, str. 1–7).