Up-342/25, U-I-78/25
Natisni
Opravilna št.:
Up-342/25, U-I-78/25
Datum odločitve:
30. 9. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:Up.342.25
Akt:
Ustavna pritožba zoper Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja na zakonodajnem referendumu o Zakonu o dodatku k pokojnini za izjemne dosežke na področju umetnosti (ZDPIDU) in o izidu referenduma, ki je bil 11. 5. 2025 (št. 042-2/2025-19 z dne 27. 5. 2025, Uradni list RS, št. 38/25), ki ga je sprejela Državna volilna komisija

90. čl. Ustave, ravnanj predsednika vlade v referendumski kampanji, in "določb ZRLI, ki določajo rok za zbiranje podpisov za pobudo in zahtevo za razpis referenduma", ter pobuda za "razglasitev načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju",
Izrek:
Ustavna pritožba zoper Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja na zakonodajnem referendumu o Zakonu o dodatku k pokojnini za izjemne dosežke na področju umetnosti (ZDPIDU) in o izidu referenduma, ki je bil 11. 5. 2025 (št. 042-2/2025-19 z dne 27. 5. 2025, Uradni list RS, št. 38/25), ki ga je sprejela Državna volilna komisija, se ne sprejme.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave, ravnanj predsednika vlade v referendumski kampanji, in "določb ZRLI, ki določajo rok za zbiranje podpisov za pobudo in zahtevo za razpis referenduma", ter pobuda za "razglasitev načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju", se zavrže.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Ustavno sodišče v postopku s pobudo ne more presojati ustavnosti ravnanj predsednika vlade v referendumski kampanji, prav tako ne more "razglasiti načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju".
Ustavno sodišče ni pristojno za presojo Ustave in predpisov ustavne narave.
Ustavno sodišče pobudo zavrže, če niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 24.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.27.6 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Nepristojnost za presojo - Norm ustavnega ranga.
1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba, ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
posamični akt, drugi akti
Vlagatelj:
Viljem (Vili) Kovačič, Ljubljana
Datum vloge:
28. 5. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe, zavrženje
Dokument:
US34231
Dokument v PDF obliki:
Up-342-25, U-I-78-25.pdf
154 KB
Prenesite datoteko
Up-342/25-20
U-I-78/25-20
30. 9. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče
je v postopkih za preizkus
pobude in ustavne pritožbe
Vilija Kovačiča,
Ljubljana,
na seji 30. septembra 2025
sklenilo:
1. Ustavna pritožba zoper Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja na zakonodajnem referendumu o Zakonu o dodatku k pokojnini za izjemne dosežke na področju umetnosti (ZDPIDU) in o izidu referenduma, ki je bil 11. 5. 2025 (št. 042-2/2025-19 z dne 27. 5. 2025, Uradni list RS, št. 38/25), ki ga je sprejela Državna volilna komisija, se ne sprejme.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave,
ravnanj predsednika vlade v referendumski kampanji, in "določb ZRLI, ki določajo rok za zbiranje podpisov za pobudo in zahtevo za razpis referenduma", ter pobuda za "razglasitev načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju", se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Državna volilna komisija (v nadaljevanju DVK) je z aktom, navedenim v 1. točki izreka tega sklepa (v nadaljevanju Zapisnik o referendumskem izidu), ugotovila izid glasovanja in referendumski izid na naknadnem zakonodajnem referendumu o Zakonu o dodatku k pokojnini za izjemne dosežke na področju umetnosti. Hkrati je v skladu z 51. členom Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – v nadaljevanju ZRLI) zavrnila več ugovorov posameznikov. Med njimi je zavrnila tudi ugovor pritožnika, ker ni navajal nepravilnosti pri izvajanju opravil volilnih organov in vsebina ugovora ni ustrezala drugemu odstavku 51. člena ZRLI.
2. Pritožnik zatrjuje, da je odločitev DVK o njegovem ugovoru brez ustrezne obrazložitve in brez pravnega pouka. Navaja, da se DVK ni odzvala na njegove očitke o nedovoljenih pozivih volivcem k bojkotu referenduma. Opozarja še na druge nepravilnosti v referendumskem postopku. Zatrjuje, da je Vlada nezakonito financirala referendumsko kampanjo za bojkot referenduma, pri čemer naj bi financiranje presegalo sporno financiranje pri referendumu "2 TDK-Divača Koper". Zatrjuje še, da referendumska kampanja na Radioteleviziji Slovenija ni potekala uravnoteženo ter da DVK zdomcem ni zagotovila glasovanja na referendumu. Meni, da je predpogoj za poštene referendume nepristranska, demokraciji naklonjena in avtonomna DVK, sestavljena iz uglednih ljudi, ne pa iz "uradniških birokratov".
3. Pritožnik vlaga tudi pobudo, v kateri predlaga presojo ustavnosti 90. člena Ustave, ravnanj predsednika Vlade v referendumski kampanji ter "določb ZRLI, ki določajo rok za zbiranje podpisov za pobudo in zahtevo za razpis referenduma". Vlaga tudi pobudo za "razglasitev načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju". Pobudnik glede zavrnitvenega kvoruma iz 90. člena Ustave navaja, da je protiustaven, ker glas za in glas proti nimata enake teže. Meni, da gre za "sistemsko neuravnoteženost" in kršitev načela enakosti volilne pravice. Zatrjuje še, da je nedopustnost razpisa referenduma, kot jo določa 90. člen Ustave, v neskladju s 3. in 44. členom Ustave. Pobudnik predlaga, da Ustavno sodišče neposredno odpravi oziroma spremeni 90. člen Ustave.  Glede ravnanj predsednika Vlade navaja, da je njegovo pozivanje k neudeležbi povzročilo, da referendumski izid ni bil posledica svobodne, poštene in pluralne razprave. Glede "določb ZRLI" navaja, bi se morali v štetje roka za zbiranje podpisov v podporo pobudi in zahtevi za razpis referenduma šteti zgolj delovni dnevi. Predlaga začasno zadržanje "zakona, ki je bil predmet referenduma", ter obravnavo vloge na javni seji "z neposrednim avdio-video prenosom za javnost".
B.
4. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) (1. točka izreka). Pri tem se ni ukvarjalo z vprašanjem, ali pritožnik izpolnjuje procesne predpostavke za vložitev ustavne pritožbe.
5. Pobuda je kot pravno sredstvo pred Ustavnim sodiščem urejena v drugem odstavku 162. člena Ustave. Ta določa, da lahko vsakdo da pobudo za začetek postopka pred Ustavnim sodiščem, če izkaže svoj pravni interes. Podrobneje pa je urejena v ZUstS. V skladu s prvim odstavkom 24. člena ZUstS lahko da posameznik pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa ali splošnega akta, izdanega za izvrševanje javnih pooblastil. V skladu s tretjim odstavkom 61. člena ZUstS lahko pobudo za razrešitev spora glede pristojnosti vloži stranka v postopku, zaradi katerega je prišlo do spora glede pristojnosti za odločanje. V skladu s prvim odstavkom 68. člena ZUstS pa lahko vsakdo vloži pobudo za oceno protiustavnosti aktov in delovanja političnih strank.
[1]
6. Iz navedenega izhaja, da Ustavno sodišče v postopku s pobudo ne more presojati ustavnosti ravnanj predsednika Vlade v referendumski kampanji, prav tako ne more "razglasiti načelne odločbe, da se javnim uslužbencem prepove izražanje stališč o referendumskem vprašanju". Zato je pobudo v tem delu zavrglo (2. točka izreka).
7. V preostalem delu je štelo, da je želel pobudnik začeti postopek za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa. Za vsebinsko obravnavo takšne pobude morajo biti izpolnjene procesne predpostavke. Temeljna med njimi je pristojnost Ustavnega sodišča, ki jo ureja 160. člen Ustave. Med pristojnostmi Ustavnega sodišča ni pristojnosti za ocenjevanje ustavne skladnosti ustavnih norm. Zato je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti 90. člena Ustave zavrglo (2. točka izreka).
[2]
8. Za vsebinsko obravnavo pobude morejo biti izpolnjene tudi druge procesne predpostavke. Drugi odstavek 24.b člena ZUstS določa, da mora pobuda vsebovati naslednje podatke: navedbo členov predpisa, ki se s pobudo izpodbijajo; navedbo številke Uradnega lista Republike Slovenije ali drugega uradnega glasila, v katerem je bil izpodbijani predpis objavljen; navedbo razlogov neskladnosti z Ustavo ali zakonom; podatke o izpolnjevanju z zakonom določenih pogojev za vložitev pobude; in druge podatke, ki jih določi Poslovnik Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20 – v nadaljevanju Poslovnik). Pobuda mora vsebovati še podatke, iz katerih je razvidno, da izpodbijani predpis neposredno posega v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Pobudnik mora predložiti tudi ustrezne listine, na katere se sklicuje za utemeljitev svojega pravnega interesa.
9. Ustavno sodišče je pobudo zavrglo tudi v delu, kjer izpodbija "določbe ZRLI, ki določajo rok za zbiranje podpisov za pobudo in zahtevo za razpis referenduma". Pobuda v tem delu ne vsebuje jasnega in določnega poimenovanja predpisa, ki ga pobudnik izpodbija.
[3]
Prav tako pobuda ne vsebuje jasno in določno oblikovanih razlogov (očitkov), s katerimi bi pobudnik utemeljil protiustavnost ureditve. Pobuda ne vsebuje navedb o tem, kateri člen predpisa naj bi bil v neskladju s posamezno človekovo pravico oziroma drugim ustavnim institutom ter zakaj naj bi bil z njo v neskladju.
[4]
Pobudnik je podal zgolj pavšalne trditve. Zato je Ustavno sodišče pobudo tudi v tem delu zavrglo (2. točka obrazložitve).
10. Ker Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo ter je zavrglo pobudo, ni sledilo predlogu pobudnika, da bi odločalo na javni seji, saj ta za odločitev ni bila potrebna. Zaradi navedene odločitve Ustavnemu sodišču tudi ni bilo treba odločati o predlogu za začasno zadržanje.
C.
11. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena in tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Sklep Ustavnega sodišča št. U-I-443/18 z dne 20. 9. 2018, 4. točka obrazložitve.
[2]
Prim. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-70/25 z dne 1. 7. 2025, št. U-I-29/21 z dne 2. 9. 2021, št. U-I-152/16 z dne 24. 2. 2017, št. U-I-7/15 z dne 23. 9. 2015, št. U-I-271/02 z dne 12. 9. 2002 (OdlUS XI, 171), št. U-I-195/97 z dne 29. 1. 1998 (OdlUS VII, 19) in št. U-I-384/96 dne 3. 4. 1997 (OdlUS VI, 48).
[3]
Prim. npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-70/25 z dne 1. 7. 2025, št. U-I-98/23 z dne 18. 12. 2024 in št. U-I-471/19 z dne 8. 1. 2020.
[4]
Prim. npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-481/22 z dne 7. 2. 2023, št. U-I-266/22 z dne 13. 12. 2022, št. U-I-410/18 z dne 3. 2. 2022, št. U-I-161/21 z dne 17. 9. 2021, št. U-I-177/19 z dne 1. 7. 2021 in št. U-I-162/17 z dne 12. 11. 2020.
⇒