Up-2/26
Natisni
Opravilna št.:
Up-2/26
Datum odločitve:
23. 2. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:Up.2.26
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. III DoR 102/2025 z dne 9. 12. 2025 in zoper sklep Vrhovnega sodišča št. Cpg 15/2025 z dne 7. 10. 2025 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. IV R 171/2023 z dne 20. 1. 2025
Opomba:
Neobrazložen sklep
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Floortech BSK gradbeništvo, d. o. o., Maribor
Datum vloge:
5. 1. 2026
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
USE8468
Up-2/26-6
23. 2. 2026
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe,
ki jo je vložila družba
Floortech BSK gradbeništvo, d. o. o.
,
Maribor
,
ki jo zastopa Gorazd Balažic, odvetnik v Murski Soboti,
na seji 23. februarja 2026
sklenil
:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. III DoR 102/2025 z dne 9. 12. 2025 in zoper sklep Vrhovnega sodišča št. Cpg 15/2025 z dne 7. 10. 2025 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. IV R 171/2023 z dne 20. 1. 2025
se ne sprejme.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnica izpodbija odločitve, izdane v nepravdni zadevi v postopku po a42.b členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15, 11/18 in 36/21 – v nadaljevanju ZIZ). V ponovljenem odločanju je sodišče prve stopnje s sklepom  zavrnilo primarni predlog za zavrnitev priznanja tuje sodne odločbe in podrejeni predlog za zavrnitev izvršitve tuje sodne odločbe. Pritožbeno sodišče, tj. Vrhovno sodišče, je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije zavrglo, ker predlog ni dovoljen.
2. Pritožnica zatrjuje kršitve pravice iz 14., 22., 23., 25. in 33. člena Ustave. Navaja, da je tekom postopka pred sodiščem prve stopnje izpostavila, da je madžarsko pritožbeno sodišče spremenilo odločitev madžarskega sodišča prve stopnje tako, da je odločilo diametralno nasprotno, ne da bi opravilo glavno obravnavo, na kateri bi neposredno zaslišalo vse udeležence in neposredno izvedlo dokaze. Sklicuje se na sklep Ustavnega sodišča št. Up-135/19 z dne 4. 4. 2019 ter na odločbi Ustavnega sodišča št. U-I-55/23, U-I-75/23 z dne 12. 9. 2024 (Uradni list RS, št. 84/24) in št. Up-619/17 z dne 14. 2. 2019 (Uradni list RS, št. 17/19, in OdlUS XXIV, 22). Navaja, da se je sklicevala na več sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, izdanih proti Sloveniji (Cerovšek, Božičnik, Produkcija Plus, d. o. o., Mirovni inštitut), iz katerih naj bi izhajalo, da je treba pred vsebinsko odločitvijo opraviti narok. Ker tega pritožbeno sodišče naj ne bi upoštevalo, pritožnici naj ne bi bil zagotovljen pošten postopek. Pritožnica trdi, da madžarsko sodišče ni opravilo "testa sorazmernosti" glede opravljanja obravnave. Opozarja, da je v postopku pred rednimi sodišči uveljavljala očitek, da pritožnici odločitev madžarskega pritožbenega sodišča (potem, ko je v pritožbenem postopku odpovedala pooblastilo odvetniku in je bilo sodišče o tem obveščeno), neposredno vročena le v madžarskem jeziku in ne v prevodu v slovenski jezik, zato naj ne bi vedela, da je odločitev v njeno škodo. Ker sodbe madžarskega pritožbenega sodišča ni prejela v prevodu v slovenski jezik, ta po mnenju pritožnice ni mogla postati izvršljiva, saj jo naj ne bi mogla izvršiti in zoper njo vložiti pravnega sredstva. Z vsebino pritožbene sodbe naj bi se pritožnica seznanila šele v izvršilnem postopku, ko je prejela sodbo v prevodu. Pritožnica navaja, da se je v postopku pred sodišči sklicevala na odločbi Ustavnega sodišča št. Up-645/13 z dne 3. 3. 2016 (Uradni list RS, št. 24/16) in št. U-I-473/19, U-I-400/20 z dne 4. 2. 2021 (Uradni list RS, št. 31/21, in OdlUS XXVI, 5). Meni, da stališče rednih sodišč, da madžarskemu pritožbenemu sodišču ni bilo treba opraviti glavne obravnave in da sodbe madžarskega pritožbenega sodišča ni bilo treba prevesti v slovenski jezik, pomeni kršitev prepovedi sodniške samovolje in poštenega sojenja iz 22. člena Ustave, 23. in 25. člena Ustave ter kršitev 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP).
3. Pritožnica je zoper vsebinski odločitvi, tj. izpodbijani pritožbeni sklep Vrhovnega sodišča št. Cpg 15/2025 z dne 7. 10. 2025 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. IV R 171/2023 z dne 20. 1. 2025, že dne 4. 11. 2025 vložila pravočasno ustavno pritožbo št. Up-683/25 (v nadaljevanju prva ustavna pritožba). Senat Ustavnega sodišča je s sklepom št. Up-683/25 z dne 8. 12. 2025 to ustavno pritožbo zavrgel zaradi neizčrpanja pravnih sredstev. Vrhovno sodišče je s sklepom št. III DoR 102/2025 z dne 9. 12. 2025 pritožničin predlog za dopustitev revizije zavrglo in sprejelo stališče, da predlog za dopustitev revizije v postopku po a42. členu ZIZ ni dovoljen, ker ta ne določa, da je zoper odločitev Vrhovnega sodišča o pritožbi mogoče še revizija. Odločanje o dopustitvi revizije na predlog stranke je v pristojnosti Vrhovnega sodišča (glej drugi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 73/07 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08 in 10/17 – ZPP), zato je Ustavno sodišče na navedeno stališče Vrhovnega sodišča načeloma vezano. To stališče z ustavno pritožbo tudi ni izpodbijano z očitkom o kršitvi kakšne človekove pravice. Pritožnica obravnavane (druge) ustavne pritožbe zoper meritorni odločitvi ni vložila v šestdesetdnevnem roku za vložitev ustavne pritožbe, je pa pravočasno vložila prvo ustavno pritožbo. Stališče, ki izhaja iz ustaljene ustavnosodne presoje, da si pritožnik z vložitvijo nedovoljenega pravnega sredstva ne varuje roka za vložitev ustavne pritožbe in da začne rok za ustavno pritožbo teči z vročitvijo drugostopenjske odločitve,
[1]
v obravnavani zadevi ni uporabljivo, ker je pritožnica pravočasno vložila prvo ustavno pritožbo, zato ji predhodna drugačna presoja Ustavnega sodišča o neizčrpanju pravnih sredstev ne more biti v škodo,
[2]
zaradi česar obravnavane ustavne pritožbe zoper meritorna sklepa ni mogoče šteti za prepozno. Treba je šteti, da je procesna predpostavka pravočasnosti glede izpodbijanih vsebinskih sklepov sodišč izpolnjena.
4
. Senat Ustavnega sodišča ustavne pritožbe ni sprejel v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS
).
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena
ZUstS
ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik senata dr. Rok Svetlič
ter člana mag. Nina Betetto in dr. Rok Čeferin
.
Sklep je sprejel soglasno.
dr. Rok Svetlič
Predsednik senata
[1]
Glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. Up-288/99 z dne 27. 1. 2000, št. Up-40/04 z dne 3. 6. 2004, št. Up-618/05 z dne 25. 5. 2006 in št. Up-285/06 z dne 31. 1. 2007.
[2]
Primerljivo po ustaljeni ustavnosodni presoji napačen pravni pouk ne more iti v škodo stranki (glej odločbo Ustavnega sodišča št. Up-148/01 z dne 29. 11. 2001 (Uradni list RS, št. 101/01, in OdlUS X, 233, 21. točka obrazložitve) ter sklepe Ustavnega sodišča št. Up-276/96 z dne 18. 11. 1996, št. U-I-147/15 z dne 16. 12. 2015, št. U-I-41/20 z dne 8. 10. 2020 in št. Up-786/21 z dne 13. 12. 2021).