U-I-52/23, Up-379/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-52/23, Up-379/23
Datum odločitve:
2. 10. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.52.23
Akt:
Zakon o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13, 111/13 in 32/16) (ZP-1), 103. čl.

Ustavna pritožba zoper odgovor Policijske uprave Novo mesto št. 2211-16/2022/34 (3J21-07) z dne 15. 2. 2023 in obvestilo Policijske postaje Novo mesto št. 092-54/2021/107 (3J691-10)
Izrek:
Ustavna pritožba zoper odgovor Policijske uprave Novo mesto št. 2211-16/2022/34 (3J21-07) z dne 15. 2. 2023 in obvestilo Policijske postaje Novo mesto št. 092-54/2021/107 (3J691-10) z dne 10. 1. 2023 se zavrže.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 103. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13, 111/13, 32/16 in 38/24) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj. Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Izpodbijani akt ni posamičen akt, s katerim bi bilo odločeno o pritožnikovi pravici, obveznosti ali pravni koristi, zato ustavna pritožba zoper takšen akt ni dopustna.
Geslo:
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
1.4.52.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Akt, ki ne more biti predmet ustavne pritožbe.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.1.1, 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov, ustavna pritožba
Vrsta akta:
zakon, posamični akt
Vlagatelj:
Izidor Stopar, Novo mesto, in drugi
Datum vloge:
20. 4. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US34236
Dokument v PDF obliki:
U-I-52-23, Up-379-23.pdf
149 KB
Prenesite datoteko
U-I-52/23-5
Up-379/23-5
2. 10. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe Izidorja Stoparja in Darje Bubnjić, oba Novo mesto, ki ju oba zastopata Tatjana Sitar in Aleksander Sitar, odvetnika v Novem mestu, na seji 2. oktobra 2025
sklenilo:
1. Ustavna pritožba zoper odgovor Policijske uprave Novo mesto št. 2211-16/2022/34 (3J21-07) z dne 15. 2. 2023 in obvestilo Policijske postaje Novo mesto št. 092-54/2021/107 (3J691-10) z dne 10. 1. 2023 se zavrže.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 103. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13, 111/13, 32/16 in 38/24) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnika sta prekrškovnemu organu (policijski postaji) naznanila storitev prekrškov. Prekrškovni organ ju je z izpodbijanim obvestilom na podlagi 51. člena Zakona o prekrških (v nadaljevanju ZP-1) seznanil s svojo odločitvijo, da ne bo izdal odločbe o prekršku ali vložil obdolžilnega predloga, ker očitana dejanja niso prekrški. Pritožnika sta na podlagi 103. člena ZP-1 nadzornemu organu (policijski upravi) predlagala vložitev obdolžilnega predloga. Nadzorni organ ju je z izpodbijanim odgovorom na podlagi 103. člena ZP-1 seznanil s svojo odločitvijo, da obdolžilnega predloga ne bo vložil, ker je prekrškovni organ pravilno zaključil, da obravnavana dejanja niso prekrški. Pritožnika zoper obvestilo prekrškovnega organa in odgovor nadzornega organa vlagata ustavno pritožbo in zatrjujeta kršitve 22., 23., 25., 34., 35. in 72. člena Ustave ter 6., 8. in 13. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP), ki jih utemeljujeta z navedbami, da sta izpodbijani odločitvi nezadostno obrazloženi, saj organa nista obrazložila svoje presoje, da ne gre za prekrške, zaradi izpodbijanih odločitev in nemožnosti njune sodne presoje pa sta prikrajšana za nočni mir, počitek in spanec.
2. Pritožnika hkrati z ustavno pritožbo vlagata tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti 103. člena ZP-1. Zatrjujeta neskladje s 23. členom Ustave in 6. členom EKČP, ki ga utemeljujeta z navedbami, da ZP-1 vsebuje pravno praznino, ker ne ureja nobenega pravnega sredstva ali postopka pred sodiščem, s katerim bi lahko dosegla vsebinsko sodno presojo neobrazloženih odločitev prekrškovnega in nadzornega organa.
3. Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) se ustavna pritožba lahko vloži zaradi kršitve človekove pravice ali temeljne svoboščine zoper posamični akt, s katerim je državni organ, organ lokalne skupnosti ali nosilec javnih pooblastil odločil o pravici, obveznosti ali pravni koristi posameznika ali pravne osebe, pod pogoji, ki jih določa ta zakon. Izpodbijano obvestilo prekrškovnega organa in odgovor nadzornega organa nimata narave posamičnega akta iz prvega odstavka 50. člena ZUstS.
[1]
Zato je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo (1. točka izreka).
4. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Zatrjevana protiustavna pravna praznina ne učinkuje neposredno. Vprašanje zakonske ureditve pravnih sredstev in vsebine odločitev sodišča o pravnih sredstvih nima neposrednih učinkov zunaj konkretnih postopkov v posameznih zadevah.
[2]
Po ustaljeni ustavnosodni presoji se v primeru, če izpodbijani predpis ne učinkuje neposredno, pobuda lahko vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).
5. Pobudnika pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe ne moreta utemeljiti z vloženo ustavno pritožbo zoper obvestilo prekrškovnega organa in zoper odgovor nadzornega organa. Obvestilo in odgovor namreč – poleg tega, da nista posamična akta iz prvega odstavka 50. člena ZUstS, zaradi česar je Ustavno sodišče zavrglo ustavno pritožbo zoper njiju – tudi nista bila izdana na podlagi zatrjevane pravne praznine, temveč na podlagi petega odstavka 51. člena in drugega odstavka 103. člena ZP-1, ki urejata položaj t. i. predlagateljev iz prvega odstavka 50. člena ZP-1 (obveščanje predlagateljev o negativni odločitvi prekrškovnega organa in možnosti predlagateljev, da dosežejo odločitev nadzornega organa).
[3]
Morebitna ugoditev pobudi zato ne bi mogla vplivati na pravni položaj pobudnikov. To pomeni, da pobudnika nista izkazala pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijane določbe, zaradi česar je Ustavno sodišče njuno pobudo zavrglo (2. točka izreka)
6. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi
prve alineje prvega odstavka 55.b člena in
tretjega odstavka 25. člena ZUstS
ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča
(Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Primerjaj sklepa Ustavnega sodišča št. Up-869/05 z dne 9. 10. 2006 in št. Up-1704/06 z dne 25. 10. 2006.
[2]
Primerjaj sklep Ustavnega sodišča št. U-I-53/23, Up-408/23, U-I-84/23, Up-548/23, U-I-181/23, Up-1394/23, U-I-208/23, Up-1471/23 z dne 29. 2. 2024.
[3]
Glede na to, da pobudnika pravno praznino opredeljujeta z nezmožnostjo doseči sodno presojo izpodbijanega obvestila in odgovora, bi na zatrjevani pravni praznini lahko temeljila le odločitev, s katero bi sodišče pobudnikoma odreklo sodno varstvo ali pravno sredstvo zoper izpodbijano obvestilo in odgovor.