U-I-153/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-153/25
Datum odločitve:
2. 3. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:U.I.153.25
Akt:
Zakon o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16, 69/17, 21/19, 28/19, 66/19, 39/22, 158/22 in 104/24) (ZDoh-2), 6. tč. 4. odst. 90. čl.
Izrek:
Predlog, naj se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki pobudnika, se zavrne.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnost 6. točke četrtega odstavka 90. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16, 69/17, 21/19, 28/19, 66/19, 39/22, 158/22 in 104/24)
se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
Geslo:
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 38.a.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Gregor Simoniti, Ljubljana
Datum vloge:
14. 10. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev, zavrženje
Dokument:
US34344
Dokument v PDF obliki:
U-I-153-25.pdf
160 KB
Prenesite datoteko
U-I-153/25-6
2. 3. 2026
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude
Gregorja Simonitija, Ljubljana
,
na seji 2. marca 2026
sklenilo:
1.
Predlog, naj se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki pobudnika, se zavrne.
2.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnost 6. točke četrtega odstavka 90. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 24/12, 30/12, 75/12, 94/12, 96/13, 50/14, 23/15, 55/15, 63/16, 69/17, 21/19, 28/19, 66/19, 39/22, 158/22 in 104/24)
se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija 6. točko 90. člena Zakona o dohodnini (v nadaljevanju ZDoh-2), ki določa, da se kot dividende po 6.2. poglavju ZDoh-2 obdavčuje tudi "izplačana vrednost delnic ali deležev v primeru odsvojitve delnic ali deležev v okviru pridobivanja lastnih delnic oziroma deležev družbe, razen v primeru, ko družba pridobiva lastne delnice na organiziranem trgu." Davčno obveznost po tej določbi izračuna plačnik davka v obračunu davčnega odtegljaja in davčni odtegljaj tudi odtegne (četrti odstavek 325. člena Zakona o davčnem postopku, Uradni list RS, št. 13/11 – uradno prečiščeno besedilo, 32/12, 94/12, 111/13, 90/14, 91/15, 63/16, 69/17, 36/19, 66/19, 163/22, 100/24 in 100/25 – v nadaljevanju ZDavP-2). Pobudnik izpodbijani določbi očita, da ni skladna z načelom delitve oblasti iz drugega odstavka 3. člena Ustave, ker je bila (na pobudo Ministrstva za finance) sprejeta, da bi odvzela avtoriteto Vrhovnemu sodišču oziroma njegovemu stališču iz sodbe št. X Ips 61/2021 z dne 15. 12. 2021, po katerem vsaka prodaja deležev družbe v okviru pridobivanja lastnih poslovnih deležev družbe ne pomeni davčne utaje ali prikritega izplačila dobička. Očita ji tudi neskladje z načelom enakosti iz drugega odstavka 14. člena Ustave, ker naj ne bi različno obravnavala različnih položajev oziroma ker
a priori
vsako odsvojitev kapitala lastni družbi obravnava kot izogibanje plačilu dividend oziroma kot prikrito izplačilo dobička.
2. Pobudnik, upokojeni odvetnik, navaja, da je bil družbenik odvetniške pisarne, organizirane kot d. o. o., in da je po upokojitvi in izbrisu iz imenika odvetnikov svoj kapitalski delež prodal lastni odvetniški družbi zaradi zahteve iz tretjega odstavka 37. člena Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/01, 54/08, 35/09, 97/14, 46/16, 36/19, 130/22 in 10/26 – ZOdv), da so družbeniki odvetniške družbe lahko samo odvetniki, ki v odvetniški družbi opravljajo odvetniško dejavnost. Odvetniška družba je od kupnine za prodani kapitalski delež v višini 57.635,94 EUR na podlagi izpodbijane določbe ZDoh-2 in določb ZDavP-2 odtegnila davčni odtegljaj v višini 14.226,95 EUR. Pobudnik nadalje navaja, da je 26. 9. 2025 pri Finančnem uradu Ljubljana vložil zahtevo za vračilo davka na podlagi 97. člena ZDavP-2, ki jo prilaga, s katero zahteva vračilo plačanega davčnega odtegljaja. Glede na utemeljitev Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini in mnenje Ministrstva za finance o tem, zakaj je bilo treba 6. točko 90. člena ZDoh-2 ponovno vključiti v zakon, pobudnik meni, da z vloženo zahtevo za vračilo davka ne bo uspel. Če pa bo s pobudo uspešen in bo Ustavno sodišče izpodbijano določbo razveljavilo ter postopek, ki ga je začel z zahtevo za vračilo davka, do tedaj še ne bo končan, se nadeja, da bo z uveljavljanjem vračila 14.226,95 EUR uspešen. Zato naj bi izkazoval pravni interes za pobudo.
3. Pobudnik predlaga, naj se v odločbi ali sklepu ne navedejo njegovi osebni podatki.
4. Po drugem odstavku 38.a člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) lahko Ustavno sodišče zaradi varstva zasebnosti odloči, da se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki udeleženca v postopku ali osebni podatki drugega posameznika. Prikritje identitete predstavlja izjemo. Za prikritje identitete morajo biti izkazane posebne okoliščine, ki v konkretni zadevi kažejo na potrebo po odstopu od splošnega pravila javnosti postopkov pred Ustavnim sodiščem. Iz ustavnosodne presoje izhaja, da mora predlagatelj v predlogu za prikritje identitete navesti razloge, ki predlog utemeljujejo glede na njegov namen varstva zasebnosti, ti razlogi pa morajo biti konkretizirani.
[1]
Ker pobudnik razlogov za prikritje identitete ni navedel, je Ustavno sodišče njegov predlog zavrnilo (1. točka izreka).
5. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena ZUstS). Pravni interes je podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj (drugi odstavek 24. člena ZUstS).
6. Izpodbijana določba ZDoh-2 na pobudnika ne učinkuje neposredno. Pobudnik ima namreč zoper davčni odtegljaj, ki ga je v breme njegovega dohodka odtegnil izplačevalec dohodka, na voljo pravno sredstvo, s katerim lahko ugovarja ustavnosti, zakonitosti in pravilnosti davčnega odtegljaja. To pravno sredstvo je zahteva za vračilo davka na podlagi 97. člena ZDavP-2. Da lahko davčni zavezanec v primerih, ko davek od njegovega dohodka odtegne izplačevalec dohodka, davčni odtegljaj izpodbija z vložitvijo zahtevka za vračilo davka na podlagi 97. člena ZDavP-2, je Ustavno sodišče izrecno potrdilo v sklepu št. U-I-174/22 z dne 23. 10. 2025. Če davčni organ pobudnikovemu zahtevku za vračilo davka ne bo ugodil, bo moral o tem odločiti z odločbo, ki jo bo lahko pobudnik izpodbijal s pritožbo. Zoper morebitno dokončno odločbo o zavrnitvi zahtevka za vračilo davka ima pobudnik zagotovljeno sodno varstvo v upravnem sporu. Šele tedaj, ko bo pobudnik v celoti izčrpal navedeno pravno pot in če pri tem ne bo uspešen, bo lahko utemeljeno trdil, da lahko njegov pravni položaj izboljša le odločitev Ustavnega sodišča. Ustavno sodišče v takih primerih, ko ima pobudnik na voljo pravna sredstva, s katerimi si lahko izboljša pravni položaj brez odločitve Ustavnega sodišča, šteje, da se lahko pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanih predpisov, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS.
[2]
Zato je pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zavrglo (2. točka izreka).
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 38.a člena in tretjega odstavka 25. člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in
sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs.
Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Glej npr. sklepe Ustavnega sodišča št. U-I-128/16 z dne 23. 9. 2016, 3. točka obrazložitve; št. U-I-190/19 z dne 8. 9. 2022, 5. točka obrazložitve; št. U-I-104/20, U-I-107/20, U-I-122/20, U-I-129/20, U-I-130/20, U-I-132/20, U-I-137/20, U-I-140/20 z dne 1. 7. 2020, 5. točka obrazložitve; št. U-I-325/20 z dne 1. 9. 2020, 4. točka obrazložitve; in št. U-I-472/22 z dne 13. 1. 2023, 2. točka obrazložitve.
[2]
To stališče Ustavnega sodišča je obrazloženo v sklepu št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).