U-I-167/25
Natisni
Opravilna št.:
U-I-167/25
Datum odločitve:
30. 12. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.167.25
Akt:
Zakon o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 23/17, 29/21 in 12/24) (ZVDZ), 93. čl.
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 93. člena Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 23/17, 29/21 in 12/24) se zavrne.
Evidenčni stavek:
Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti (in zakonitosti) zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
Pravna podlaga:
Člen 26.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
zakon
Vlagatelj:
Špela Urankar, Moravče in drugi
Datum vloge:
19. 11. 2025
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrnitev
Dokument:
US34299
Dokument v PDF obliki:
U-I-167-25.pdf
144 KB
Prenesite datoteko
U-I-167/25-5
30. 12. 2025
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Špele Urankar, Moravče, in Nike Turk, Ljubljana, na seji 30. decembra 2025
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 93. člena Zakona o volitvah v Državni zbor (Uradni list RS, št. 109/06 – uradno prečiščeno besedilo, 23/17, 29/21 in 12/24) se zavrne.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnici izpodbijata v izreku navedeno določbo Zakona o volitvah v Državni zbor (v nadaljevanju ZVDZ). Zatrjujeta, da je izpodbijani člen pomanjkljiv, saj vsebuje protiustavno pravno praznino, ki je ni mogoče zapolniti z uveljavljenimi metodami razlage. Menita, da člen ne vsebuje pravne norme o "dinamičnem preračunavanju liste kandidatov na ravni države, v kateri volilni enoti bo podeljen mandat". Navajata, da če se uporabi jezikovna metoda razlage, izpodbijani člen določa, da je posamični količnik za posamezno listo v vseh volilnih enotah vselej "fiksen" ne glede na število še nepodeljenih mandatov. To naj bi pomenilo, da se količnik ne posodablja ali dinamično spreminja s podelitvijo konkretnega mandata na ravni države v relevantni volilni enoti. Tovrstna razlaga in uporaba zakona naj bi bili problematični, saj zahtevata, da se vsi mandati vsake liste kandidatov vedno znova dodeljujejo v isti volilni enoti, če tam ostane najvišji ostanek. Pobudnici zatrjujeta, da to vodi v "popačenje sorazmernega predstavništva" in da je to "popačenje prekomerno", saj vodi v regijsko neuravnoteženost in ne odraža razmerja podpore volivcev. Menita, da ima zakonodajalec na voljo primernejše rešitve pri razdelitvi preostanka mandatov (npr. po načelu največjega povprečja). Zatrjujeta, da sta si jezikovna in logična razlaga nasprotujoči in povzročata nedopustno razlagalno zmedo. Menita, da bi moralo biti ravno nasprotno; pravilo glede razdelitve ostankov glasov bi moralo biti jasno in določno urejeno. Zatrjujeta, da zaradi nejasnosti izpodbijanega člena "izvršilni organ", tj. Državna volilna komisija, sam zapolnjuje nastalo pravno praznino, kar naj bi mu omogočalo arbitrarno odločanje o tem, kdo na koncu dobi mandat. To naj bi bilo nedopustno z vidika načela zakonitosti na področju volilnega prava ter 2. in 43. člena ter četrtega odstavka 80. člena Ustave. Izpodbijani člen naj bi neupravičeno dajal prednost nekaterim kandidatom pred drugimi, hkrati pa naj volivci ne bi mogli jasno in preprosto razbrati, kako se njihovi glasovi pretvorijo v volilni izid. Pobudnici predlagata, naj Ustavno sodišče pobudo obravnava absolutno prednostno in ugotovi protiustavnost izpodbijanega člena.
2. Po drugem odstavku 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) Ustavno sodišče pobudo zavrne, če od odločitve ni pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja. Ko gre za oceno ustavnosti zakona oziroma oceno ustavnosti ali zakonitosti podzakonskega predpisa, sprejme pobudo za začetek takega postopka Ustavno sodišče torej le tedaj, če bo lahko na njeni podlagi odločilo o pomembnem ustavnopravnem vprašanju. Po oceni Ustavnega sodišča pobuda ne odpira pomembnih ustavnopravnih vprašanj, zato jo je Ustavno sodišče zavrnilo.
3. Zaradi navedene odločitve se Ustavno sodišče ni opredeljevalo do vprašanja, ali so izpolnjene procesne predpostavke za obravnavo pobude.
4. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, mag. Nina Betetto, dr. Primož Gorkič, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Rok Svetlič in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik