Up-1315/23, U-I-179/23
Natisni
Opravilna št.:
Up-1315/23, U-I-179/23
Datum odločitve:
16. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:Up.1315.23
Akt:
Zakon o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12, 19/15, 36/19, 139/20 in 54/21) (ZDT-1), 185. in 219. čl.

Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 89/2023 z dne 24. 5. 2023 in zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 404/2022 z dne 12. 1. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru št. P 564/2018 z dne 5. 4. 2022
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 185. in 219. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12, 19/15, 36/19, 139/20 in 54/21) se zavrže.
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 89/2023 z dne 24. 5. 2023 in zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 404/2022 z dne 12. 1. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru št. P 564/2018 z dne 5. 4. 2022 se ne sprejme.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču.
Geslo:
1.5.51.1.5.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrnitev pobude - Ker ne odpira pomembnega vprašanja.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
Up-1315/23-5
U-I-179/23-4
16. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopkih za preizkus pobude in ustavne pritožbe Zlatana Kudića, Ljubljana, ki ga zastopa Odvetniška družba Peternel, o. p., d. o. o., Ljubljana, na seji 16. decembra 2024
sklenilo:
1. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 185. in 219. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12, 19/15, 36/19, 139/20 in 54/21) se zavrže.
2. Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 89/2023 z dne 24. 5. 2023 in zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru št. I Cp 404/2022 z dne 12. 1. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Kopru št. P 564/2018 z dne 5. 4. 2022 se ne sprejme.
OBRAZLOŽITEV
1. Pritožnik je zoper
Republiko Slovenijo vložil tožbo za plačilo odškodnine zaradi protipravnega ravnanja zunajobravnavnega senata. Trdil je, da je v kazenskem postopku obtožnico vložilo Specializirano državno tožilstvo (v nadaljevanju SDT), ki kot organ ne obstaja, ker ni bilo ustanovljeno na podlagi zakona, in je tako kazenski postopek tekel brez zahteve upravičenega tožilca, zunajobravnavni senat pa naj bi neutemeljeno in nezakonito zavrnil njegov ugovor zoper obtožnico. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo 28.000.000,00 EUR odškodnine zavrnilo. Višje sodišče je zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije.
2. Pritožnik v ustavni pritožbi zatrjuje kršitve 2., 14., 22., 23., 25., 26., 33. in 153. člena Ustave. Meni, da je za odločitev v obravnavani odškodninski zadevi bistven odgovor na vprašanje, če je bilo ravnanje zunajobravnavnega senata, ki je zavrnil ugovor zoper obtožnico in dopustil kazenski pregon, čeprav obtožnice ni vložil upravičeni tožilec, kvalificirano nepravilno in kot tako podlaga za odškodninsko odgovornost države. Izčrpno pojasnjuje svojo tezo, da SDT ni bilo ustanovljeno, ker tega ne 185. člen ne 219. člen Zakona o državnem tožilstvu (v nadaljevanju ZDT-1) ne določata in se zato ne uvršča med državna tožilstva Republike Slovenije. Sodišču prve stopnje očita, da se tako do vprašanja obstoja in ustrezne ustanovitve SDT kot tudi do tega, da naj bi bil preganjan za dejanja, ki niso bila določena kot kazniva oziroma so že zastarala, ni opredelilo in je s tem kršilo 14., 22., 23. in 25. člen Ustave. Sodišče naj bi se postavilo na očitno napačno stališče, da pravnomočna obsodilna sodba izključuje protipravnost ravnanja sodišča in da obtožnica sama po sebi ne more predstavljati škodnega ravnanja, Višje sodišče pa naj bi temu sledilo. Pritožnik navaja, da je uveljavljal škodo, ki mu je nastala zaradi teka kazenskega postopka, ki sploh ni bil dopusten, česar izid kazenskega postopka ne more izključiti. Pojasnjuje, da se mu je zaradi 8 let trajajočega kazenskega postopka zdravstveno stanje močno poslabšalo, da ni bil več sposoben učinkovite obrambe in da je zato priznal krivdo. Trdi, da sodišče tudi ni upoštevalo njegovih trditev o nepravilni zastopanosti tožene stranke. Vrhovnemu sodišču očita, da sklepa o zavrnitvi predloga za dopustitev revizije ni obrazložilo. Pritožniku naj bi bil kršen 26. člen Ustave. Ostal naj bi brez odškodnine, čeprav naj bi mu zaradi več let trajajočega kazenskega postopka, ki brez zahteve upravičenega tožilca sploh ne bi smel biti uveden, nastala velika škoda. Ker je ostal brez ustrezne odškodnine, naj bi mu bil kršen tudi 33. člen Ustave. Člen 14 Ustave naj bi bil kršen, ker naj bi bil kazenski postopek v njegovem primeru uveden in naj bi se 8 let vodil brez zahteve upravičenega tožilca, čeprav se lahko po 19. členu Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 176/21 – uradno prečiščeno besedilo in 53/24 – ZKP) uvede le na zahtevo upravičenega tožilca.
3.
Pritožnik hkrati z ustavno pritožbo vlaga tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti v izreku navedenih določb ZDT-1. Zatrjuje njuno neskladje z 2. in 135. členom Ustave.
Meni, da SDT kot novo državno tožilstvo ni bilo ustanovljeno ne s 185. členom ne z 219. členom ZDT-1, da zato ne obstoji in da je delovanje tega državnega organa nezakonito, protiustavno in v nasprotju z načelom pravne države, ki terja, da je državni organ s pooblastili za opravljanje funkcije iz 135. člena Ustave ustanovljen z zakonom.
4.
Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu pa mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
5. Pobudnik ima pravni interes za preizkus pobude za oceno ustavnosti tistih zakonskih določb, na katerih temelji z ustavno pritožbo izpodbijani sklep. V obravnavani zadevi pobudnik svoj pravni interes utemeljuje z vloženo ustavno pritožbo zoper odločitev o zavrnitvi odškodninskega zahtevka. Ta temelji na stališču, da pravnomočna kazenska obsodilna sodba izključuje protipravnost (v konkretnem primeru ravnanja zunajobravnavnega senata v zvezi z odločanjem o obtožnici) kot pogoj civilnega delikta, ne pa na stališču, da ravnanje zunajobravnavnega senata ni bilo protipravno zaradi nespornega obstoja SDT. Morebitna ugoditev pobudi, ki se nanaša na zadnje vprašanje, zato ne more privesti do izboljšanja pobudnikovega pravnega položaja. Ker pobudnik ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih zakonskih določb, je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo (1. točka izreka).
6. Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena ZUstS (2. točka izreka).
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in drugega odstavka 55.b člena ZUstS v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba, ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
posamični akt, zakon
Vlagatelj:
Zlatan Kudić, Ljubljana
Datum vloge:
6. 9. 2023
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje, nesprejem ustavne pritožbe
Dokument:
US34004
Dokument v PDF obliki:
Up-1315-23, U-I-179-23.pdf
147 KB
Prenesite datoteko