Up-884/24
Natisni
Opravilna št.:
Up-884/24
Datum odločitve:
23. 2. 2026
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2026:Up.884.24
Akt:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 51/2024 z dne 21. 8. 2024

Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1083/2023 z dne 29. 11. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 697/2019-III z dne 25. 10. 2022 se sprejme v obravnavo.
Izrek:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 51/2024 z dne 21. 8. 2024 se ne sprejme.
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1083/2023 z dne 29. 11. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 697/2019-III z dne 25. 10. 2022 se sprejme v obravnavo.
Pravna podlaga:
Člen 55.b.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ustavna pritožba
Vrsta akta:
posamični akt
Vlagatelj:
Lucija Strmšek, Dob
Datum vloge:
28. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
nesprejem ustavne pritožbe, druge rešitve
Dokument:
USDSP99
Dokument v PDF obliki:
Up-884-24.pdf
114 KB
Prenesite datoteko
Up-884/24-9
23. 2. 2026
SKLEP
Senat Ustavnega sodišča je v postopku za preizkus ustavne pritožbe,
ki jo je vložila
Lucija Strmšek
,
Dob
,
ki jo zastopa Odvetniška pisarna Ločniškar, d. o. o., Ljubljana,
na seji 23. februarja 2026
sklenil
:
Ustavna pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča št. II DoR 51/2024 z dne 21. 8. 2024 se ne sprejme.
Ustavna pritožba zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 1083/2023 z dne 29. 11. 2023 v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. P 697/2019-III z dne 25. 10. 2022 se sprejme v obravnavo.
OBRAZLOŽITEV
1. Ustavna pritožnica v pravdnem postopku je od države zahtevala plačilo odškodnine za nematerialno škodo v višini 85.000,00 EUR, ki naj bi ji nastala zaradi kaznivih dejanj, ki jih je Stephen Casiraghi storil zoper njo. Sodišče prve stopnje je njen zahtevek zavrnilo in presodilo, da ni izkazana protipravnost ravnanja državnih organov pri odločanju o predčasnem odpustu obsojenca in pri vročanju kasnejše pravnomočne kazenske sodbe zoper njega. Nadalje je sodišče prve stopnje zavzelo stališče, da naravna vzročnost, kot jo v postopku zatrjuje pritožnica, ne zadostuje za pravnorelevantno vzročnost. Višje sodišče je zavrnilo pritožbo pritožnice in zavzelo stališče, da je tožbeni zahtevek zastaral, saj država ni odgovorna oseba v smislu prvega odstavka 353. člena Obligacijskega zakonika (Uradni list RS, št. 97/07 – uradno prečiščeno besedilo in 20/18 – v nadaljevanju OZ). Višje sodišče je zavrnilo tudi pritožbene navedbe glede protipravnosti in vzročne zveze. Vrhovno sodišče je zavrnilo pritožničin predlog za dopustitev revizije.
2. Pritožnica zatrjuje kršitev 14., 15., 17., 18., 19., 21., 22., 26., 32. in 34. člena Ustave. Vztraja, da je glede zastaranja pravilno stališče prvostopenjskega in ne Višjega sodišča. Ker je obsojenec pritožnici škodo povzročil s kaznivim dejanjem, naj bi jo pri uveljavljanju odškodninske terjatve varovala pravna dobrota daljših zastaralnih rokov tudi proti državi. Višje sodišče bi po mnenju pritožnice moralo uporabiti tudi določbe o pretrganju oziroma zadržanju zastaranja, tako da je zastaralni rok začel vnovič teči naslednji dan po pravnomočnosti kazenske obsodilne sodbe. Pritožnica meni, da je podana objektivna odgovornost države, saj ta ni storila vsega potrebnega za preprečitev nastanka škode. Glede kršitve pravice od sodnega varstva pritožnica zatrjuje, da naj bi prvostopenjsko sodišče nedopustno zavrnilo njen dokazni predlog za opravo poizvedb o vedenju obsojenca v zaporu, glede na to, da je bila njegova prva prošnja za predčasni izpust zavrnjena. Pritožnica je prepričana, da je sodišče postopalo mimo načela zakonitosti. Okrožno sodišče (kazenski oddelek) naj bi dva meseca pred predčasnim odpustom razpolagalo z novo pravnomočno obsodilno sodbo zoper obsojenca. Preostale kršitve pritožnica smiselno uveljavlja iz razloga napačne presoje rednih sodišč glede protipravnosti ravnanja državnih organov in vzročne zveze. Pritožnica trdi, da bi moralo sodišče vsakič, ko vroča pravnomočno kazensko obsodilno sodbo, najprej preveriti, kje se naslovnik dejansko nahaja. Pri konkretnem obsojencu naj bi nedvomno šlo za specialnega povratnika, ki ne bi smel biti izpuščen na prostost ob dejstvu, da bi moral pričeti prestajati novo zaporno kazen. Sklicevanje na neobstoj elektronskega kazenskega vpisnika po mnenju pritožnice ne more odvrniti pogoja protipravnosti v konkretnem škodnem dogodku. Ne glede na naprednost informacijskega sistema naj bi država že takrat imela kapacitete za medsebojno komunikacijo prek telefona, faxa, interneta. Pritožnica izpostavlja, da se je po konkretnem škodnem dogodku sistem začel spreminjati, kar naj bi kazalo na to, da s predhodnim postopanjem ni bilo vse v redu. Storilec naj bi z istovrstnimi ravnanji, glede na vse okoliščine, nedvomno napadel neko žrtev (v dani situaciji je bila to pritožnica), zato naj je ne bi bilo mogoče šteti za povsem naključno žrtev. Obstajala naj bi predvidljivost dogodkov, ki naj bi jih bila država zmožna in dolžna preprečiti. Pritožnica navaja še, da je bilo z ravnanjem storilca poseženo v njeno nedotakljivost človekovega življenja, bila ji je odvzeta prostost brez pravne podlage in na grozovit način, omejeno je bilo njeno gibanje, bila je mučena ter močno je bilo okrnjeno njeno dostojanstvo in osebnost.
3. Senat Ustavnega sodišča ustavne pritožbe zoper sklep Vrhovnega sodišča o tem, da se revizija ne dopusti, ni sprejel v obravnavo, ker niso izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka 55.b člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20, 92/21 in 22/25 – v nadaljevanju ZUstS) (1. točka izreka
).
4. Senat Ustavnega sodišča je ustavno pritožbo zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani sprejel v obravnavo. O njeni utemeljenosti bo odločalo Ustavno sodišče, ki bo presodilo, ali so bile z izpodbijanima sodbama kršene pritožničine človekove pravice oziroma temeljne svoboščine (2. točka izreka).
5. Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi drugega odstavka 55.b člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Rok Svetlič
ter člana dr. Rok Čeferin in dr. Primož Gorkič
.
Sklep je sprejel soglasno.
dr. Rok Svetlič
Predsednik senata