U-I-117/24
Natisni
Opravilna št.:
U-I-117/24
Datum odločitve:
18. 12. 2024
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2024:U.I.117.24
Akt:
Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24)
Izrek:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
Evidenčni stavek:
Pobudnik nima pravovarstvne potrebe, če ne izkaže, da bi morebitna ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja.
Geslo:
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
1.4.51.5.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Med postopkom.
Pravna podlaga:
Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
podzakonski akt
Vlagatelj:
Vid Godec, Ljubljana
Datum vloge:
16. 10. 2024
Vrsta odločitve:
sklep
Vrsta rešitve:
zavrženje
Dokument:
US33999
Dokument v PDF obliki:
U-I-117-24.pdf
147 KB
Prenesite datoteko
U-I-117/24-7
18. 12. 2024
SKLEP
Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Vida Godca, Ljubljana, na seji 18. decembra 2024
sklenilo:
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 87/24) se zavrže.
OBRAZLOŽITEV
1. Pobudnik izpodbija Odlok o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (v nadaljevanju Odlok). Zatrjuje, da je vprašanje, ki naj bi bilo predmet posvetovalnega referenduma, nejasno, zavezujoče in sugestivno ter zato nasprotuje načelu demokratičnosti (1. člen Ustave), načelu pravne države (2. člen Ustave), načelu suverenosti ljudstva (drugi odstavek 3. člena Ustave), volilni pravici (43. člen Ustave) ter pravici do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev (44. člen Ustave). Zatrjuje, da je pravica do glasovanja na posvetovalnem referendumu varovana v okviru pravice do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev (44. člen Ustave) ter mora uživati enako raven varstva kot volilna pravica. Zato meni, da mora biti tudi pri glasovanju na posvetovalnem referendumu zagotovljena svoboda pri odločanju volivcev, česar pa zastavljeno vprašanje ne omogoča. Pobudnik zatrjuje, da vprašanje ni oblikovano v skladu s Kodeksom dobrih praks pri referendumih,
[1]
saj ta med drugim določa, da mora biti vprašanje jasno in razumljivo ter ne sme biti zavajajoče, pristransko oziroma ne sme sugerirati odgovora. Meni, da je vprašanje zavajajoče že v delu, kjer sprašuje, ali podpirajo izvedbo projekta Jedrske elektrarne Krško 2, saj volivci niso seznanjeni s temeljno vsebino projekta. Pobudnik drugemu delu vprašanja očita, da je sugestivno, saj naj bi sugeriralo, da odločitev za projekt pomeni tudi odločitev za stabilno energijo, glasovanje proti pa naj bi pomenilo glasovanje za nestabilno oskrbo z električno energijo. Ta del vprašanja naj bi vseboval tudi pridevnik stabilno, kar naj bi v kontekstu oskrbe z električno energijo pomenilo pozitivno lastnost. Pobudnik vprašanju v tem delu očita tudi, da je zavajajoče, saj meni, da je stabilnost vira energije odvisna od dejavnikov, ki so lahko tehnološke, geopolitične, geološke, pa tudi finančne in regulatorne narave ter jih je težko vrednotiti v času referendumskega odločanja. Pobudnik predlaga zadržanje izvrševanje Odloka, absolutno prednostno obravnavo pobude in odpravo Odloka.
2. Pobuda je posredovana v odgovor Državnemu zboru, ki nanjo ni odgovoril.
3. Ustavno sodišče praviloma presoja veljavne predpise. Odlok je med postopkom pred Ustavnim sodiščem prenehal veljati, saj ga je v celoti razveljavil Odlok o prenehanju veljavnosti Odloka o razpisu posvetovalnega referenduma o zagotavljanju stabilne oskrbe z nizkoogljično električno energijo (Uradni list RS, št. 91/24). Ustavno sodišče je zato v skladu z drugim odstavkom 47. člena
Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS)
pobudnika pozvalo, naj izkaže, da niso bile odpravljene posledice protiustavnosti in nezakonitosti Odloka. Pobudnik na poziv ni odgovoril.
4. Ustavno sodišče je že sprejelo stališče, da odločitev, sprejeta na svetovalnem referendumu, ne zavezuje občinskih organov in zato nima neposredno pravno zavezujočih učinkov. Referendumska odločitev sama po sebi pobudniku ne določa pravic in obveznosti. Te lahko nastanejo šele s splošnim aktom, ki bi ga občina sprejela na podlagi referendumske odločitve. Zato predpis, s katerim je razpisan svetovalni referendum, neposredno ne vpliva na pravni položaj pobudnika. Pobudnik zato ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti takšnega predpisa.
[2]
5. Svetovalni referendum, ki je urejen v 46.b členu Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09, 51/10, 11/14 – popr. in 30/18 – ZLS), ima bistveno enake značilnosti kot posvetovalni referendum, ki je urejen v 26.–29. členu
Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi (Uradni list RS, št. 26/07 – uradno prečiščeno besedilo, 52/20 in 30/24 – ZRLI). Ključno je, da pri obeh referendumih odločitev volivcev nima nobenih pravnih učinkov, saj ne zavezuje občinskih organov oziroma Državnega zbora. Zato mora pri presoji obstoja pravnega interesa za posvetovalni referendum veljati enako stališče kot pri svetovalnem referendumu. Pobudnik ne more izkazovati pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti predpisa, s katerim je bil posvetovalni referendum razpisan.
6. V obravnavani zadevi je Odlok prenehal veljati v času odločanja Ustavnega sodišča. Zato se stališče o neizkazanosti pravnega interesa odraža pri odločanju o obstoju pravovarstvene potrebe iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Tako kot pobudnik ne more izkazati pravnega interesa, tudi ne more izkazati pravovarstvene potrebe za presojo ustavnosti in zakonitosti Odloka. Zato je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo.
7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20)
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Pri tem se sklicuje na "Revised code of good practice on referendums adopted by the European commission for democracy through law (Venice commission), Strasbourg, 20 June 2022, opinion no. 887/2017."
[2]
Sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-133/09 z dne 27. 5. 2009 in št. U-I-389/20 z dne 8. 10. 2020.
⇒