U-I-159/23
Natisni
Opravilna št.:
U-I-159/23
Datum odločitve:
13. 3. 2025
Objavljeno:
Uradno glasilo slovenskih občin št. 18/2025 z dne 28. 3. 2025
ECLI:
ECLI:SI:USRS:2025:U.I.159.23
Akt:
Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 52/20 in 28/21 – popr.), 4 . čl.

Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradni list RS, št. 14/08), 4. čl.

Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 4/13), 4. čl.
Izrek:
Člen 4 Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 52/20 in 28/21 – popr.), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, se razveljavi.
Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradni list RS, št. 14/08), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, in 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 4/13), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, se zavrže.
Občina Poljčane mora pobudnici povrniti njene stroške postopka v višini 746,64 EUR v 30 dneh po objavi te odločbe v Uradnem glasilu slovenskih občin.
Evidenčni stavek:
Ker Občina Poljčane pred kategorizacijo javne poti s pobudnico ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč niti ni izvedla postopka razlastitve, je izpodbijana določba Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane, kolikor na zemljiščih pobudnice kategorizira javno pot, v neskladju z 69. členom Ustave. Ker izpodbijana določba v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave.
Pobudnik nima pravovarstvene potrebe za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti predpisa, ki je prenehal veljati, če ne izkaže, da bi bilo z morebitno ugoditvijo pobudi mogoče odpraviti posledice protiustavnosti oziroma nezakonitosti.
Geslo:
1.5.51.1.17.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Razveljavitev - Podzakonskega predpisa.
1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.5.1 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravovarstvena potreba v primeru, ko je predpis prenehal veljati - Pred začetkom postopka.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških .
5.3.36 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Pravica do lastnine (33, 67).
Pravna podlaga:
Člen 33, 69, Ustava [URS]
Člen 25.3, 34.1, 45.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
Opomba:
¤
Vrsta zadeve:
ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
Vrsta akta:
občinski predpis
Vlagatelj:
Ksenija Mikolič Sobotič, Poljčane
Datum vloge:
21. 7. 2023
Vrsta odločitve:
odločba
Vrsta rešitve:
razveljavitev ali odprava, zavrženje, druge rešitve
Dokument:
US34063
Dokument v PDF obliki:
U-I-159-23.pdf
159 KB
Prenesite datoteko
U-I-159/23-7
13. 3. 2025
ODLOČBA
Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na pobudo Ksenije Mikolič Sobotič, Poljčane, ki jo zastopa Sergeja Repič, odvetnica v Slovenski Bistrici, na seji 13. marca 2025
odločilo:
1. Člen 4 Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 52/20 in 28/21 – popr.), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, se razveljavi.
2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradni list RS, št. 14/08), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, in 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 4/13), kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, se zavrže.
3. Občina Poljčane mora pobudnici povrniti njene stroške postopka v višini 746,64 EUR v 30 dneh po objavi te odločbe v Uradnem glasilu slovenskih občin.
OBRAZLOŽITEV
A.
1. Pobudnica izpodbija 4. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 52/20 in 28/21 – popr. – v nadaljevanju Odlok/20), 4. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradni list RS, št. 14/08 – v nadaljevanju Odlok/08) in 4. člen Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest v Občini Poljčane (Uradno glasilo slovenskih občin, št. 4/13 – v nadaljevanju Odlok/13), vse, kolikor kategorizirajo javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču v njeni lasti. Zatrjuje, da navedeni odloki v izpodbijanih delih nedopustno posegajo v njeno lastninsko pravico in so zato v neskladju s 33. in 69. členom Ustave. Pobudnica navaja, da Občina Poljčane (v nadaljevanju Občina) pred sprejetjem navedenih odlokov zemljišča parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, ni pridobila s sklenitvijo pravnega posla ali v postopku razlastitve. Pobudnica naj bi za škodljive posledice Odloka/20 izvedela 5. 9. 2022, ko je prejela dopis Občine o odmeri javne poti št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna". Navaja, da je iz dopisa izhajalo, da javna pot v naravi poteka drugače, kot je evidentirano v zemljiškem katastru. Občina naj bi v dopisu navedla, da javna pot poteka preko zemljišča parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, oziroma meji na to zemljišče. Pobudnica dodaja še, da javna pot, ki poteka po njenem zemljišču, ni potrebna. Pojasni, da pot, ki poteka po zemljišču parc. št. 1/1, k. o. Brezje pri Poljčanah, ki je v lasti Katje Mikolič Hasić, njene sestre, uporablja le sosed, lastnik zemljišča parc. št. *169, k. o. Brezje pri Poljčanah, ki ima služnost vožnje in hoje po navedenem zemljišču, dogovorjeno še z njenimi starši. Pot, ki poteka po njenem zemljišču, uporablja navedeni sosed, uporablja pa se le še za dostop do sosednjih zemljišč parc. št. 1/1, 248/4 in 248/3, vse k. o. Brezje pri Poljčanah. Pobudnica meni, da glede na to, da javna pot preko njenega zemljišča ni potrebna, Občina tudi v postopku razlastitve ne bi bila uspešna. Dodaja še, da so navedeno pot vseskozi urejali in vzdrževali ter za to nosili stroške sami, prej njeni starši, sedaj pobudnica in njena sestra. Pobudnica Ustavnemu sodišču predlaga, naj odloke v izpodbijanih delih razveljavi in odloči, da ji je Občina dolžna povrniti stroške postopka s pobudo, saj je bila to primorana vložiti zaradi neodzivnosti Občine na njene pozive glede ureditve obravnavane zadeve.
2. Pobuda je bila poslana Občini, ki pa se na pobudo ni odzvala.
B. – I.
3. Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti oziroma zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes ob vložitvi pobude (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena ZUstS je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, se pobuda vloži v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (tretji odstavek 24. člena ZUstS). Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu pa mora privesti do izboljšanja pobudnikovega pravnega položaja.
4. Odlok/08 je prenehal veljati z uveljavitvijo Odloka/13, Odlok/13 pa z uveljavitvijo Odloka/20.
[1]
Ker gre za predpisa, ki v času vložitve pobude nista več veljala, lahko Ustavno sodišče o njuni ustavnosti in zakonitosti odloča samo ob izpolnjenih pogojih iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Eden od teh pogojev je tudi pravovarstvena potreba pobudnice. Ta obstaja, če bi se z ugotovitvijo morebitne protiustavnosti in nezakonitosti izpodbijanega predpisa odpravile posledice, ki so nastale zaradi izpodbijanega predpisa (prvi odstavek 47. člena ZUstS). Ker je z Odlokom/20 po istem zemljišču ponovno kategorizirana javna pot, le z morebitno ugoditvijo pobudi teh posledic Odloka/08 in Odloka/13, ki ne veljata več, ni mogoče odpraviti. Glede na navedeno pobudnica za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka/08 in Odloka/13 v izpodbijanem delu ne izkazuje pogojev iz drugega odstavka 47. člena ZUstS. Zato je treba pobudo v tem delu zavreči (2. točka izreka).
B. – II.
5. Iz zemljiškoknjižnega izpisa izhaja, da je pobudnica lastnica zemljišča parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, po katerem poteka z Odlokom/20 kategorizirana javna pot. Pobudnica zato izkazuje pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka/20, kolikor se nanaša na javno pot, ki poteka po njenem zemljišču. Pobudnica navaja, da je za kategorizacijo sporne javne poti po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, izvedela 5. 9. 2022 ob prejemu dopisa Občine o odmeri javne poti št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna". Omenjeno vlogo prilaga. S temi navedbami se po vsebini sklicuje na subjektivni rok iz tretjega odstavka 24. člena ZUstS. Da bi bilo njeno sklicevanje na pravočasnost lahko uspešno, mora izkazati, da je za nastanek škodljivih posledic izvedela šele po uveljavitvi izpodbijanega predpisa in da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložila v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedela (trditveno in dokazno breme je na strani pobudnice).
[2]
Občina pravočasnosti pobude ni ugovarjala. Pobudnica je pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka/20 vložila 19. 7. 2023, torej pred potekom enega leta od dneva, ko je izvedela za kategorizacijo. Navedeno pomeni, da je pobuda glede na tretji odstavek 24. člena ZUstS tudi pravočasna.
6. Ustavno sodišče je pobudo sprejelo in glede na izpolnjene pogoje iz četrtega odstavka 26. člena ZUstS nadaljevalo odločanje o stvari sami.
7. Ustava v 69. členu določa, da je razlastitev (odvzem ali omejitev lastninske pravice v javno korist) mogoča le proti nadomestilu v naravi ali proti odškodnini in pod pogoji, ki jih določa zakon. S tem členom Ustava zaradi zagotovitve javne koristi kljub ustavnopravnemu varstvu lastninske pravice, ki jo zagotavlja 33. člen Ustave, omogoča odvzem ali omejitev lastninske pravice na nepremičnini. Ustava v 69. členu zahteva, naj zakon uredi pogoje za razlastitev, razlastitev pa se lahko opravi v postopku, v katerem se za konkretni primer ugotovi, ali so izpolnjeni zakonski pogoji za razlastitev, in v katerem sta zagotovljeni tudi sodno varstvo ter nadomestilo v naravi ali odškodnina.
8. Pojem javne ceste in status javnih cest ureja 3. člen Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 132/22 in 29/23 – v nadaljevanju ZCes-2). Javne ceste so prometne površine, ki so splošnega pomena za promet in jih lahko vsakdo prosto uporablja na način in pod pogoji, določenimi s tem zakonom in zakonom, ki ureja pravila cestnega prometa. V prvem odstavku 49. člena ZCes-2 je določeno, da so javne ceste državne in občinske. Po drugem odstavku 49. člena ZCes-2 so državne ceste v lasti Republike Slovenije, občinske pa v lasti občin. Enake določbe sta imela tudi Zakon o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1), na podlagi katerega je bil sprejet Odlok/20, in pred tem Zakon o javnih cestah (Uradni list RS, št. 33/06 – uradno prečiščeno besedilo, 45/08, 42/09 in 109/09 – ZJC). Občina določeno cesto kategorizira, če je za takšno kategorizacijo izkazana javna korist in če cesta ustreza merilom za kategorizacijo javnih cest. Če so zemljišča, po katerih naj bi potekala javna cesta, ki jo občina namerava kategorizirati, v zasebni lasti, mora občina takšna zemljišča pred kategorizacijo pridobiti s pravnim poslom oziroma v postopku razlastitve.
9. Ustavno sodišče je že v številnih zadevah, v katerih so bili izpodbijani občinski odloki o kategorizaciji javnih cest, sprejelo vsebinsko enake odločitve in ponovilo stališče, da so takšni predpisi v neskladju z Ustavo, če občina z lastnikom ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč oziroma lastnika ni razlastila. Že v odločbi št. U-I-195/08 z dne 9. 7. 2009 (Uradni list RS, št. 57/09, in OdlUS XVIII, 36) je Ustavno sodišče poudarilo pomen spoštovanja njegovih odločitev in opozorilo, da bi številne vsebinsko enake odločitve, ki se nanašajo na občinske predpise o kategorizaciji javnih cest, ter jasna ustavnopravna stališča v pravni državi narekovali, naj občine same odpravijo protiustavne predpise o kategorizaciji javnih cest. Zaradi jasnih ustavnih in zakonskih obveznosti občin v zvezi s kategorizacijo javnih cest ter zaradi učinkovitejšega varstva lastninske pravice se je v ustavnosodni presoji ustalil način odločanja, da Ustavno sodišče v primerih, ko občina pred kategorizacijo občinske ceste ni pridobila zemljišč, po katerih cesta poteka, z lastnikom ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč oziroma lastnika ni razlastila, izpodbijani občinski predpis o kategorizaciji javnih cest razveljavi.
[3]
10. Tudi v obravnavani zadevi Občina pred kategorizacijo sporne javne poti ni pridobila zemljišča v lasti pobudnice, po katerih ta poteka, postopek razlastitve pa ni bil izveden. Zato je 4. člen Odloka/20, kolikor kategorizira javno pot št. 947275 "Dravinjska cesta – Struna" v delu, ki poteka po zemljišču parc. št. *136/2, k. o. Brezje pri Poljčanah, v neskladju z 69. členom Ustave. Ker 4. člen Odloka/20 v tem delu nedopustno posega v lastninsko pravico, je v neskladju tudi s 33. členom Ustave. Ustavno sodišče je zato 4. člen Odloka/20 v izpodbijanem obsegu razveljavilo (1. točka izreka).
B. – III.
11. Pobudnica predlaga, naj Ustavno sodišče njene stroške postopka naloži v plačilo Občini. Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Po ustaljeni ustavnosodni presoji morajo obstajati posebno utemeljeni razlogi, da se stroški pobudnika naložijo v plačilo nasprotnemu udeležencu.
[4]
V konkretnem primeru so takšni razlogi podani. Občina priznava potek poti po zemljišču pobudnice in je glede na obsežno ustavnosodno presojo občinskih predpisov o kategorizaciji občinskih cest lahko utemeljeno pričakovala, da bo pobudnica vložila pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Odloka/20 ter da bo sprejeta odločitev Ustavnega sodišča vsebinsko enaka kot v drugih podobnih zadevah.
[5]
Zato je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 3. točke izreka.
12. Pobudnica je pobudo vložila po pooblaščeni odvetnici. Ustavno sodišče je priznalo odvetniške stroške za opravljene storitve po Odvetniški tarifi (Uradni list RS, št. 2/15, 28/18 in 70/22), upoštevaje vrednost točke v višini 0,60 EUR (Sklep o spremembi vrednosti točke, Uradni list RS, št. 22/19), in sicer za pobudo z dne 14. 7. 2023. Tako je po 1. točki Tarifne številke 7 za pobudo glede na zahtevnost obravnavane zadeve, upoštevaje 1000 točk, priznalo stroške v znesku 600 EUR, materialne stroške v znesku 12,00 EUR (tretji odstavek 11. člena Odvetniške tarife) in, upoštevaje DDV v višini 22 %, znesek 134,64 EUR. Stroški zastopanja tako skupaj znašajo 746,64 EUR. Ustavno sodišče nagrade za posvet s stranko in pregled listin ni priznalo, saj ne gre za samostojno opravilo, temveč je nagrada za tak posvet zajeta v nagrado za sestavo vlog.
[6]
C.
13. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi tretjega odstavka 45. člena, tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS
v sestavi: predsednik dr. Rok Čeferin ter sodnici in sodniki dr. Matej Accetto,
Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA)
, dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič in Marko Šorli.
Odločbo je sprejelo soglasno.
dr. Rok Čeferin
Predsednik
[1]
Ta je začel veljati 26. 9. 2020.
[2]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-16/18 z dne 30. 9. 2020 (Uradno glasilo Občine Gornja Radgona, št. 7/20), 5. točka obrazložitve.
[3]
Glej tudi odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-289/12 z dne 24. 1. 2013 (Uradni list RS, št. 16/13).
[4]
Tako npr. v odločbah Ustavnega sodišča št. U-I-243/19 z dne 6. 7. 2022 (Uradni vestnik Mestne občine Ptuj, št. 7/22), 9. točka obrazložitve, št. U-I-509/18 z dne 19. 5. 2022 (Uradni list RS, št. 79/22), 9. točka obrazložitve, št. U-I-190/20 z dne 10. 3. 2022 (Uradni list RS, št. 41/22), 11. točka obrazložitve, št. U-I-116/17 z dne 30. 9. 2020 (Uradni list RS, št. 145/20), 11. točka obrazložitve, št. U-I-213/16 z dne 9. 1. 2020 (Uradni list RS, št. 4/20), 9. točka obrazložitve, št. U-I-166/14 z dne 21. 4. 2016 (Uradni list RS, št. 32/16), 7. točka obrazložitve, in št. U-I-198/14 z dne 23. 3. 2016 (Uradni list RS, št. 25/16), 9. točka obrazložitve.
[5]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-263/19 z dne 15. 9. 2022 (Glasilo Deželne novice, Uradne objave, št. 296/22), 9. točka obrazložitve.
[6]
Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-190/20 z dne 10. 3. 2022 (Uradni list RS, št. 41/22), 11. točka obrazložitve.