VSL Sklep I Cp 722/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-04-01

Metoda Orehar Ivanc (preds.), Vanja Tinta Tavčar (poroč.), Barbara Žužek Javornik

postopek za ugotovitev nedopustnosti izvršbe - popravni sklep - določitev vrednosti predmeta odvetniške storitve - napačna uporaba materialnega prava - pritožba zoper stroškovno odločitev

Pritožnika pa utemeljeno grajata popravo stroškovnega dela sodbe in z njo povezano popravo obrazložitve. To popravo je sodišče prve stopnje utemeljilo z napako pri določitvi vrednosti odvetniške storitve, nato pa na podlagi drugačne vrednosti na novo odmerilo stroške in svojo odločitev tudi na novo obrazložilo. Uporaba napačne vrednosti odvetniške storitve ni očitna računska pomota, temveč gre za napačno uporabo materialnega prava. Pritožnika imata zato prav, da lahko stranka takšno napako uveljavlja le s pritožbo zoper odločitev o pravdnih stroških in da lahko do njene poprave pride le v pritožbenem postopku.

I. Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijani popravni sklep v III. in IV. točki izreka spremeni tako, da se predlog tožene stranke za izdajo popravnega sklepa glede stroškovnega dela sodbe zavrne še v preostalem delu.

II. V preostalem delu se pritožba zavrne in se popravni sklep sodišča prve stopnje v še izpodbijanem, vendar nespremenjenem delu (I., II. in V. točka izreka) potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je 12. 10. 2023 izdalo sodbo, s katero je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je nedopustna izvršba, ki se po predlogu tožene stranke kot upnice zoper tožnika kot dolžnika vodi pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani pod opr. št. I 00/2020 (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo, da toženi stranki v roku 15 dni povrne pravdne stroške v višini 8.623,69 EUR, v primeru zamude s plačilom z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. dne od prejema pisnega odpravka sodbe do plačila (II. točka izreka).

2. Tožena stranka je 24. 11. 2023 vložila predlog za izdajo popravnega sklepa in podrejeno pritožbo zoper II. točko izreka sodbe.

3. Tožnika sta zoper sodbo vložila pritožbo.

4. Sodišče prve stopnje je 4. 12. 2023 izdalo izpodbijani popravni sklep, s katerim je sodbo popravilo tako, da je: 1) v uvodu popravilo naslov drugega tožnika (I. točka izreka) in naziv tožene stranke (II. točka izreka); 2) v izreku nadomestilo odločitev o stroških postopka na način, da je toženi stranki namesto zneska 8.623,69 EUR priznalo znesek 12.427,90 EUR (III. točka izreka), in 3) v obrazložitvi nadomestilo obrazložitev o stroških (IV. točka izreka). V preostalem delu (glede zahteve po popravi stroškovnega dela sodbe z določitvijo solidarne obveznosti tožnikov) je sodišče prve stopnje predlog za izdajo popravnega sklepa zavrnilo (V. točka izreka).

5. Tožnika sta zoper popravni sklep vložila pritožbo. V njej nasprotujeta sodbi in njenim razlogom. Glede popravnega sklepa kot bistveno navajata, da ga sodišče ne bi smelo izdati, saj je predhodno izdalo sodbo in ne sklepa. Tožena stranka je predlog za popravo vložila več kot 30 dni po prejemu sodbe, pri tem pa predloga ni ustrezno obrazložila. Popravka tožnikovega naslova in naziva tožene stranke sta nepomembna, saj sta namenjena samo temu, da se ugodi toženi stranki, ki se napačno in brez podlage pritožuje zoper neobstoječi sklep namesto zoper sodbo. Tožena stranka bi lahko svoje ugovore zoper stroškovni del sodbe uveljavljala le v pritožbi zoper sodbo in ne v predlogu za izdajo popravnega sklepa. Sodišče pravico do višjih stroškov priznava nekritično in v nasprotju z 286. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V V. točki izreka sodišče ni zavrnilo ničesar, saj je glavno uslugo pri izdaji popravnega sklepa storilo že s spremembo odločitve o stroških.

6. Pritožba je bila vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

7. Pritožba zoper popravni sklep je delno utemeljena.

8. Predmet odločanja v obravnavanem sklepu je pritožba tožnikov zoper popravni sklep. S pritožbo zoper popravni sklep ni mogoče izpodbijati razlogov, na katerih temelji odločitev o utemeljenosti tožbenega zahtevka. Pritožbene navedbe, s katerimi tožnika nasprotujeta odločitvi in razlogom v sodbi, zato v tem pritožbenem postopku niso pomembne in se sodišče druge stopnje do njih ne opredeljuje.

9. V skladu z določbo prvega in drugega odstavka 328. člena ZPP lahko predsednik senata kadarkoli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom. O popravi se izda poseben sklep, ki se zapiše na koncu izvirnika, strankam pa se vroči prepis sklepa.

10. Iz citirane zakonske določbe izhaja, da predlog za izdajo popravnega sklepa in izdaja popravnega sklepa nista vezana na rok. Tudi brez predloga stranke lahko sodišče kadarkoli odpravi v njej opredeljene pomanjkljivosti sodbe. Prav tako je iz besedila določbe razvidno, da se tudi pomanjkljivosti sodbe popravijo s popravnim sklepom in ne morda s popravno sodbo. Pritožbene navedbe, ki povzetima stališčema nasprotujejo, so neutemeljene.

11. Skladno s petim odstavkom 128. člena ZPP se odločba o stroških v sodbi šteje za sklep. Stranka, ki vlaga pritožbo samo zoper stroškovni del sodbe, zato pritožbo pravilno naslovi kot pritožbo zoper sklep. Poleg tega, da so pravno nepomembne, so zato v tej smeri podane pritožbene navedbe tudi neutemeljene.

12. Pri spremembi naslova drugega tožnika in naziva tožene stranke gre za popravo napak v imenih in številkah, zato je izdaja popravnega sklepa v tem delu materialnopravno pravilna.

13. Pri naložitvi solidarne obveznosti plačila stroškov postopka gre za vsebinsko odločitev, ki je ni mogoče spremeniti s popravnim sklepom.

Sodišče prve stopnje je zato ta del predloga za izdajo popravnega sklepa utemeljeno zavrnilo.

14. Pritožnika pa utemeljeno grajata popravo stroškovnega dela sodbe in z njo povezano popravo obrazložitve. To popravo je sodišče prve stopnje utemeljilo z napako pri določitvi vrednosti odvetniške storitve, nato pa na podlagi drugačne vrednosti na novo odmerilo stroške in svojo odločitev tudi na novo obrazložilo. Uporaba napačne vrednosti odvetniške storitve ni očitna računska pomota, temveč gre za napačno uporabo materialnega prava. Pritožnika imata zato prav, da lahko stranka takšno napako uveljavlja le s pritožbo zoper odločitev o pravdnih stroških in da lahko do njene poprave pride le v pritožbenem postopku.

15. Na podlagi navedenega je sodišče druge stopnje pritožbi delno ugodilo in izpodbijani popravni sklep v III. in IV. točki izreka (glede poprave stroškovnega dela sodbe) spremenilo tako, da je predlog za izdajo popravnega sklepa tudi v tem delu zavrnilo. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu (I., II. in V. točka izreka) izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

16. S takšno odločitvijo je zaživela pritožba tožene stranke zoper stroškovni del sodbe. Ker še niso izpolnjene procesne predpostavke, ki bi omogočale vsebinsko obravnavanje te pritožbe, hkrati pa pritožbeno sodišče pritožb zoper isto sodbo ne more reševati ločeno, niso podani niti pogoji za odločanje o pritožbi tožnikov zoper sodbo. O tej pritožbi bo višje sodišče odločilo v novem pritožbenem postopku, ko mu bosta po opravljenem predhodnem postopku s pritožbo tožene stranke v odločitev predloženi pritožbi obeh strank zoper sodbo.

Primerjaj sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Cpg 55/2023 z dne 18. 6. 2024.

Primerjaj sklepe Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 741/2017 z dne 17. 5. 2017, I Cpg 494/2019 z dne 27. 11. 2019 in II Cp 1471/2020 z dne 3. 9. 2020.

Pritožba tožene stranke le ob predpostavki, da bodo izpolnjeni pogoji za njeno vsebinsko obravnavanje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 128, 128/5, 328

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.