VSL Sklep II Cp 2048/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-04-24

Suzana Ivanič Lovrin (preds.), Metoda Orehar Ivanc (poroč.), Barbara Žužek Javornik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO

postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča - skupno pripadajoče zemljišče - predlagalni nepravdni postopek - posebni postopki - zavrženje predloga - litispendenca - istovetnost strank - istovetnost zahtevka - udeleženci nepravdnega postopka - formalni udeleženci postopka - možnost udeležbe v postopku - učinek pravnomočnosti odločbe - argument analogije - procesna dejanja sodišča - poziv stranki k izjavi - vloga brez pravnih učinkov

Obravnavani položaj, v katerem so osebe pred seznanitvijo s strani sodišča, da o isti stvari že teče postopek, vložile samostojen predlog za ugotovitev pripadajočega zemljišča k istim stavbam, v zakonu ni izrecno urejen, je pa o dolžnem procesnem ravnanju sodišča mogoče sklepati ob uporabi argumenta analogije. Vložitev predloga je tako treba šteti za izjavo volje po udeležbi v postopku, ki že teče, navedbe v predlogu in ostalih vlogah pa kot procesno dejanje v tistem postopku.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje razveljavi ter zadeva vrne temu sodišču v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog za ugotovitev skupnega pripadajočega zemljišča k stavbam na naslovih A. ulica 1, 3, 5, B. ulica 2, B. ulica 6, C. ulica 14, C. ulica 16, C. ulica 18 in C. ulica 20 na več parcelah.

2. Predlagateljice v pritožbi zoper navedeni sklep uveljavljajo pritožbena razloga bistvenih kršitev določb postopka in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.

Za zaključek o litispendenci morata biti podana tako istovetnost predmeta kot istovetnost strank. Druga predpostavka ni podana. Kljub temu, da sodišče po uradni dolžnosti poskrbi za udeležbo formalnih udeležencev in obveščanje materialnih udeležencev zavrženje kasnejšega predloga ni pravilno. Sledeč pravni teoriji in sodni praksi je prav, da sodišče kasnejši predlog obravnava kot prijavo udeležbe v prej začetem postopku ali da postopka združi v skupno obravnavanje (T. Fajs (ur.), ZVEtL-1 s komentarjem, Lexpera, GV založba, Ljubljana, 2023, str. 249-250; sklep VSL I Cp 489/2023).

3. Ostali udeleženci niso odgovorili na pritožbo.

5. Odločitev o zavrženju tožbe temelji na ugotovitvi, da je ob vložitvi obravnavanega predloga pri sodišču že tekel postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča k istim stavbam in glede istih parcel in da je zato podana litispendenca, ki na podlagi 274. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) utemeljuje zavrženje predloga.

6. Pritožba utemeljeno uveljavlja, da je po določbah ZPP litispendenca podana le, če postopek teče med istimi strankami. Po tretjem odstavku 189. člena ZPP, ki se na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) in 3. člena Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (ZVEtL-1) smiselno uporablja v tem postopku, se, dokler pravda teče, o istem zahtevku med istimi strankami ne more začeti nova pravda. Ugotovitve v sklepu tako ne podpirajo sprejete odločitve.

7. Odločitev o zavrženju ni utemeljena niti ob upoštevanju posebnosti nepravdnega postopka za ugotovitev pripadajočega zemljišča. Predlagateljice so skupnosti vsakokratnih etažnih lastnikov stavbe, h kateri se ugotavlja pripadajoče zemljišče. V tej svoji lastnosti so po izrecni zakonski določbi (formalne) udeleženke teh postopkov (48. člen ZVEtL-1). Nanje se torej razteza učinek pravnomočnosti odločbe, s katero je odločeno o pripadajočem zemljišču. Zaradi tega učinka jim mora biti dana možnost udeležbe v postopku. S tem namenom zakon določa, da jih sodišče pozove k izjavi in jih seznani z relevantnim procesnim gradivom (prvi odstavek 5. člena).

8. Obravnavani položaj, v katerem so osebe pred seznanitvijo s strani sodišča, da o isti stvari že teče postopek, vložile samostojen predlog za ugotovitev pripadajočega zemljišča k istim stavbam, v zakonu ni izrecno urejen, je pa o dolžnem procesnem ravnanju sodišča mogoče sklepati ob uporabi argumenta analogije. Utemeljeno je pritožbeno stališče, da je vložitev predloga šteti za izjavo volje po udeležbi v postopku, ki že teče, navedbe v predlogu in ostalih vlogah pa kot procesno dejanje v tistem postopku.

Ni namreč razloga, da bi doslej opravljena procesna dejanja udeležencev v tem postopku ostala brez učinka samo zato, ker so bila opravljena v postopku, ki se vodi pod drugo opravilno številko kot najprej začeti postopek. V dani situaciji zato ni bilo podlage za uporabo določb ZPP o zavrženju predloga zaradi litispendence.

9. Zaradi ugotovljene bistvene kršitve določb postopka je pritožbeno sodišče pritožbi predlagateljic ugodilo, izpodbijani sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP).

Enako pa velja tudi za doslej podane vloge ostalih udeležencev v tem postopku.

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 3, 5, 5/1, 48

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 189, 189/3, 274

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.