VSL Sklep Cst 30/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-02-13

Tadeja Zima Jenull (preds.), Đorđe Grbović (poroč.), Renata Horvat

neurejeno zemljiškoknjižno stanje - upravljanje stečajne mase - soglasje stečajnega sodišča - ureditev zemljiškoknjižnega stanja

Soglasje sodišča ni primerno sredstvo za ureditev zemljiškoknjižnega stanja (videti je, da je to nepravdni postopek po 110. členu Stvarnopravnega zakonika). Tudi po ustaljeni sodni praksi sodišče odloča o soglasju le k tistim pravnim poslom, ki pomenijo upravljanje stečajne mase v smislu prvega odstavka 322. člena ZFPPIPP.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep spremeni tako, da se upraviteljičin predlog z dne 9. 1. 2025 za izdajo soglasja zavrže.

1. Stečajna upraviteljica je z dopisom Soglasje k ureditvi zemljiškoknjižnega stanja z dne 9. 1. 2025 predlagala, naj ji sodišče v skladu s 322. členom Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) poda soglasje, da bo sodelovala pri sklenitvi sporazuma o razdružitvi solastnine v etažno lastnino. Stečajna dolžnica naj bi bila sicer v zemljiški knjigi vpisana kot lastnica 7/75-deleža na parceli 0000 0000/1, kjer je na .... v ... poslovna stavba. Dolžnica naj bi bila ena od dveh investitorjev njene izgradnje. V njej naj ne bi imela v posesti nobenega poslovnega prostora, saj naj bi bili vsi prodani. Njihovi lastniki in investitorja naj bi bili 13. 3. 2014 sklenili izvensodno poravnavo, v kateri se ugotavlja, da solastniški deleži, kot so vpisani v zemljiško knjigo, niso skladni z dejanskim stanjem, ker investitorja nista lastnika nobenih prostorov.

2. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep, s katerim je dalo soglasje k sklenitvi izvensodne poravnave med stečajnim dolžnikom kot soinvestitorjem pri gradnji stavbe skupaj z N., d. o. o. (prej A., d. o. o.) in solastniki poslovne stavbe na parceli 0000 0000/1 z dne 13. 3. 2014.

3. Zoper ta sklep se pritožuje uvodoma navedena upnica, ki ima na navedenem dolžničinem deležu na parceli 0000 0000/1 ločitveno pravico.

5. Soglasje sodišča je potrebno pri poslih upravljanja stečajne mase (drugi odstavek 322. člena ZFPPIPP), in sicer pri oddaji premoženja stečajnega dolžnika v najem, pri nalaganju njegovega denarnega dobroimetja in pri sklenitvi sodne ali izvensodne poravnave v postopkih oziroma izvedbi drugega pravnega posla oziroma dejanja s smiselno enakim učinkom v postopkih oziroma glede zahtevkov iz pododdelkov 2.2.3 in 5.3.4 ter iz oddelka 5.6 ZFPPIPP (prvi odstavek 322. člena). Pri tem trojem gre za napotila na odškodninsko odgovornost članov poslovodstva in nadzornega sveta družbe do upnikov, na izpodbijanje pravnih dejanj stečajnega dolžnika in na posebna pravila o preizkusu terjatev ter ločitvenih in izločitvenih pravic. V tej zadevi ne gre za nič od naštetega (ne po upraviteljičinem predlogu ne po od tega drugačnem izreku izpodbijanega sklepa). Soglasje sodišča ni primerno sredstvo za ureditev zemljiškoknjižnega stanja (videti je, da je to nepravdni postopek po 110. členu Stvarnopravnega zakonika). Tudi po ustaljeni sodni praksi sodišče odloča o soglasju le k tistim pravnim poslom, ki pomenijo upravljanje stečajne mase v smislu prvega odstavka 322. člena ZFPPIPP (gl. sklep Višjega sodišča v Ljubljani Cst 272/2021 z dne 15. 7. 2021).

6. Odločitev višjega sodišča temelji na 3. točki 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 322, 322/1, 322/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.