VSL Sklep Cst 328/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-07

Mateja Levstek (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), mag. Polona Mlakar Adam

predlog za začetek postopka osebnega stečaja - zavrženje predloga za začetek postopka osebnega stečaja - dolžnik nima premoženja - pogoji za odpust obveznosti - ni navedenih pogojev - osnovni namen postopka osebnega stečaja - poplačilo upnikov iz stečajne mase - pravni interes za vodenje postopka osebnega stečaja - prihodek iz zaposlitve - pomankanje razlogov glede odločilnih dejstev - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Kadar dolžnik nima premoženja, iz katerega bi se lahko oblikovala stečajna masa, je lahko njegov edini pravni interes za začetek postopka osebnega stečaja možnost dosega odpusta obveznosti.

Kadar obstaja možnost poplačila upnikov, ni mogoče govoriti, da ni podan prvotni cilj postopka osebnega stečaja, to je, da se upniki vsaj delno in sorazmerno poplačajo.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog za začetek postopka osebnega stečaja.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil dolžnik iz vseh pritožbenih razlogov. Predlagal je razveljavitev izpodbijanega sklepa ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje.

4. Sodišče prve stopnje je predlog za začetek postopka osebnega stečaja zavrglo z nosilnimi razlogi, da dolžnik premoženja, iz katerega bi se lahko oblikovala stečajna masa, nima (kakor sam navaja v predlogu), hkrati pa tudi ni pogojev za začetek postopka odpusta obveznosti, saj odpust obveznosti ni dovoljen, če so bile stečajnemu dolžniku njegove obveznosti že odpuščene, od pravnomočnosti tega sklepa pa še ni preteklo deset let (česar se dolžnik zaveda).

5. Dolžnik odločitev sodišča prve stopnje izpodbija z navedbami, da mu leta 2020 obveznosti niso bile odpuščene, pač pa je bil sklep o odpustu obveznosti razveljavljen. Pritožbene navedbe v tem delu niso utemeljene, saj iz podatkov v spisu kaj takega ne izhaja, niti ni pritožnik predložil kakršnihkoli dokazov za svoje trditve. Nasprotno: iz podatkov v spisu izhaja, da je nad dolžnikom že tekel postopek osebnega stečaja St .../2017, v katerem so mu bile odpuščene obveznosti s sklepom z dne 13. 10. 2020, ki je postal pravnomočen 30. 10. 2020 (p.d. 54). Postopek se je končal s sklepom z dne 24. 11. 2020, ta pa je postal pravnomočen 16. 2. 2021 (p.d. 60).

6. Postopek osebnega stečaja se vodi, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih deležih (382. člen ZFPPIPP). Drugi namen je razbremenitev dolžnika iz primeža prezadolženosti z odpustom obveznosti, če so za to izpolnjeni zakonski pogoji (398. člen ZFPPIPP). Če vsaj enega od teh ciljev ni mogoče doseči, je po ustaljeni sodni praksi dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja potrebno zavreči, saj ni podana dolžnikova pravna korist za vložitev predloga (274. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

7. Kadar dolžnik nima premoženja, iz katerega bi se lahko oblikovala stečajna masa, je lahko njegov edini pravni interes za začetek postopka osebnega stečaja možnost dosega odpusta obveznosti. Če obstajajo ovire za odpust obveznosti, se izkaže, da dolžnik ne more doseči niti tega namena postopka osebnega stečaja, kar pomeni, da si svojega položaja ne more spremeniti oziroma izboljšati. Zato je v takih primerih treba dolžnikov predlog zavreči.

8. Dolžnik v tem postopku predloga za odpust obveznosti ni vložil, zato utemeljeno opozarja, da se je sodišče prve stopnje po nepotrebnem ukvarjalo s tem vprašanjem, hkrati pa povsem spregledalo, da je zatrjeval, da se lahko iz njegovih prejemkov oblikuje stečajna masa. Kadar namreč obstaja možnost poplačila upnikov, ni mogoče govoriti, da ni podan prvotni cilj postopka osebnega stečaja, to je, da se upniki vsaj delno in sorazmerno poplačajo.

9. Sodišče prve stopnje je v zvezi s premoženjem, iz katerega bi se lahko oblikovala stečajna masa, v izpodbijanem sklepu navedlo zgolj to, da dolžnik premoženja nima (kakor sam navaja v predlogu), ni pa se opredelilo do njegovih navedb glede (rubljivih) prihodkov. Dolžnik je v predlogu za začetek postopka osebnega stečaja navedel, da je redno zaposlen in prejema plačo v višini približno 1.330,00 EUR, nadomestilo za malico ter prevoz, dodatno pa še regres za letni dopust in zimski regres. Teh navedb sodišče prve stopnje ni presojalo. Zato ni mogoče preizkusiti zaključka, da ni možnosti oblikovanja stečajne mase oziroma, da premoženje ne zadošča niti za stroške postopka in ni nobenih možnosti za poplačilo upnikov. S tem je podana absolutno bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

10. Glede na navedeno je višje sodišče utemeljeni dolžnikovi pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 382, 398

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.