VSL Sklep V Cp 364/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-13

mag. Nataša Ložina (preds.), Karmen Ceranja (poroč.), Bojan Breznik

zapuščinski postopek - napotitev dediča na pravdo - manj verjetna pravica dediča - pravica do nujnega deleža kot dedna pravica - nezmožnost preživljanja

Izpodbijani sklep je procesna odločitev, s katerim sodišče prve stopnje dedičem (le) določi vlogo tožnika in toženca v pravdnem postopku. To stori tako, da pretehta trditve in dokaze, ki so jih stranke postavile v zapuščinskem postopku. Ocena dokazov, za kakršno se zavzema pritožnik, je pridržana pravdnemu sodišču. Napotitev na pravdo niti na porazdelitev materialnega dokaznega bremena ne vpliva, ga ne "prestavi" z ene stranke na drugo. Tudi o tem, kaj mora kdo dokazati, se bo razpravljalo v pravdnem postopku.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Dedič A. A. sam krije stroške odgovora na pritožbo.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje prekinilo zapuščinski postopek (I. točka izreka) in B. B. napotilo na pravdo, da zoper A. A. vloži tožbo z ustrezno oblikovanim zahtevkom na ugotovitev, da je zapustničin brat A. A. zmožen za delo in da ima lastna sredstva za preživljanje (II. točka izreka). Hkrati ga je poučilo, da mora tožbo vložiti v 30 dneh po pravnomočnosti tega sklepa, sicer se bo postopek nadaljeval ne glede na zahtevke, glede katerih ga je napotilo na pravdo (III. točka izreka). Zapuščinski postopek je prekinilo za 30 dni oziroma do pravnomočnega zaključka pravdnega postopka, če bo v tem roku vložena ustrezna tožba (IV. točka izreka).

2. Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožil dedič B. B. iz vseh pritožbenih razlogov iz prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju (ZD).

Uvodoma trdi, da ima nesporno zapustničin brat A. A. stalno prebivališče v Beogradu, torej je nesporno državljan Republike Srbije, ki nesporno ni članica EU. Iz izpodbijanega sklepa ne sledi, da bi bila med Republiko Slovenijo in Republiko Srbijo sklenjena pogodba o vzajemnosti občanov pri dedovanju. A. A. nima dedne pravice v Republiki Sloveniji, ker ni reciprocitete. A. A. ni predložil potrdila o državljanstvu, ki je edini relevantni dokaz. Odločilno dejstvo v izpodbijanem sklepu ni ugotovljeno, kar predstavlja napako zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja po 340. členu ZPP v zvezi s 163. členom ZD oziroma se sklepa ne da preizkusiti, kar predstavlja izpodbojni razlog iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD. Zaradi neizkazane reciprocitete je treba sklep razveljaviti in A. A. ne priznati dedne pravice.

Nemogoče je iz Ljubljane dokazovati, da je zapustničin brat dela zmožen in da ima premoženje oziroma sredstva za preživljanje. Smisel dokazovanja odločilnih dejstev je, da se dajo preizkusiti. Še posebej to velja za izvedeniško mnenje izvedenca psihiatra profesorja D. D., ki je po javno dostopnih podatkih koruptiven. A. A. naj bi bil za delo nezmožen zaradi pretirane uporabe alkohola, v to stanje se je spravil sam. Ko bo nehal piti, bo zmožen za delo, saj sicer ni invalid. Glede zmožnosti za delo bi moral mnenje izdelati slovenski izvedenec.

V spisu se nahaja izjava očeta zapustnice (torej tudi A. A.) z dne 24. 9. 2020, iz katere izhaja, da je oče trisobno stanovanje v Beogradu zapustil sinovoma A. A. in E. A. S prodajo ali oddajo stanovanja lastnik pridobi potrebna sredstva za življenje.

A. A. ni dokazal, na podlagi kakšnega pravnega naslova živi v stanovanju na Ulici F., Beograd. Po pritožnikovih podatkih živi v trisobnem stanovanju. V spisu je tudi podatek, da naj bi imel ali posedoval še stanovanje na Trgu G., Beograd.

Če A. A. ne prejema denarne socialne pomoči, pomeni, da do nje nima pravice, ker ima zadosti lastnih sredstev za preživljanje.

Izpodbijani sklep je treba razveljaviti in ga vrniti sodišču prve stopnje, da dopolni postopek s poizvedbami, zakaj A. A. ni prejemnik denarne socialne pomoči, o lastništvu nepremičnin in s pregledom pri slovenskem izvedencu psihiatrične stroke.

3. V odgovoru na pritožbo potencialni nujni dedič pritrjuje odločitvi sodišča prve stopnje in predlaga zavrnitev pritožbe. Opozarja, da je izpodbijani sklep procesna in ne meritorna odločitev ter da dedič v letu in pol ni podal nobenih substanciranih trditev o domnevni delazmožnosti oziroma sredstvih za preživljanje dediča A. A.

5. Zapustnica H. A., ki ni imela otrok, je ob smrti živela v zunajzakonski skupnosti s pritožnikom. Imela je očeta I. A.

, mati je umrla pred zapustnico in zapustila sinova A. A. in E. A. Z oporoko je vse svoje premoženje zapustila zunajzakonskemu partnerju. Zapustničin brat A. A. uveljavlja nujni delež. Trdi, da nima lastnih sredstev za življenje in da je trajno nesposoben za delo (drugi odstavek 25. člena ZD). Zapustničin brat E. A. nujnega deleža ni uveljavljal.

6. Na podlagi prvega odstavka 210. člena ZD sodišče v primeru, če so med strankami sporna dejstva, od katerih je odvisna kakšna njihova pravica, prekine zapuščinsko obravnavo in napoti stranke na pravdo, med drugim tudi, če so med dediči sporna dejstva, od katerih je odvisna pravica do dediščine. V skladu s prvim odstavkom 213. člena ZD sodišče napoti na pravdo tisto stranko, katere pravico šteje za manj verjetno.

7. Zapustničin brat je v dokaz svojim trditvam predložil mnenje psihiatra z dne 2. 2. 2024, iz katerega izhaja, da so pri njem prisotne duševne in vedenjske motnje, povzročene z uporabo alkohola, da je dezorientiran, da ne zmore pravilno odgovoriti niti na najenostavnejša vprašanja in da je zaradi trajne intelektualne razgradnje visoke stopnje trajno nezmožen za delo oziroma nezmožen poskrbeti za temeljne vitalne potrebe. Predložil je tudi potrdilo Mestnega centra za socialno delo v Beogradu z dne 1. 10. 2024, da ni uživalec pravice do denarne socialne pomoči, potrdilo Republiškega geodetskega zavoda Republike Srbije, da je stanovanje, v katerem živi, v državni lasti ter notarsko overjeno izjavo, da v Republiki Srbiji nima nepremičnin, motornega vozila, vrednostnih papirjev, transakcijskih računov pri bankah, podjetja in da je brezposeln. Oporočni dedič (pritožnik) je trdil, da dejstvo, da zapustničin brat ne prejema denarne socialne pomoči, pomeni, da ima druga sredstva za preživljanje, da bi ga moral glede nesposobnosti za delo pregledati izvedenec v Sloveniji in da iz izpisa geodetske uprave ni razvidno lastništvo posameznih delov.

8. Pritožbeno sodišče pritrjuje presoji sodišča prve stopnje, da je s predloženo listinsko dokumentacijo zapustničin brat obstoj obeh pogojev iz drugega odstavka 25. člena ZD v tej fazi postopka uspel izkazati za verjetna oziroma da njegove trditve izkazujejo večjo verjetnost sporne pravice kot trditve oporočnega dediča, ki zanje ni predložil nobenih dokazov.

9. Neutemeljeno je sklepanje pritožnika, da je zapustničin brat državljan Republike Srbije, ker ima stalno prebivališče v Beogradu. Poleg tega, da je slednji predložil kopijo potnega lista Republike Slovenije

, se v spisu nahaja tudi odločba Okrožnega sodišča v Ljubljani o dodelitvi brezplačne pravne pomoči zapustničinemu bratu Bpp 2098/2023 (red. št. 53), iz katere izhaja, da se je sodišče prepričalo, da je prosilec državljan Republike Slovenije.

10. V odgovor preostalim pritožbenim navedbam je treba najprej poudariti, da je izpodbijani sklep procesna odločitev, s katerim sodišče prve stopnje dedičem (le) določi vlogo tožnika in toženca v pravdnem postopku.

To stori tako, da pretehta trditve in dokaze, ki so jih stranke postavile v zapuščinskem postopku. Ocena dokazov, za kakršno se zavzema pritožnik, je pridržana pravdnemu sodišču. Napotitev na pravdo niti na porazdelitev materialnega dokaznega bremena ne vpliva, ga ne "prestavi" z ene stranke na drugo. Tudi o tem, kaj mora kdo dokazati, se bo razpravljalo v pravdnem postopku.

11. Pritožbeno sodišče zavrača tudi pritožbeno navedbo, da je sodišče pritožniku naložilo nemogočo nalogo, da iz Ljubljane dokazuje, da je zapustničin brat dela zmožen in da ima sredstva za preživljanje. V primeru objektivnih težav pri zbiranju dokazov (dokazna stiska) je sodna praksa že vzpostavila mehanizme za preprečitev ogroženosti pravice stranke do izvajanja dokazov, kot na primer znižan dokazni standard, dokazovanje z indici ipd.

12. Zaradi navedenih razlogov in ker višje sodišče ni ugotovilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

13. Skladno s prvim odstavkom 174. člena ZD vsaka stranka sama krije stroške, ki so ji nastali v zvezi oziroma zaradi postopka (II. točka izreka). Pritožnik pritožbenih stroškov ni priglasil.

Ki se je svojemu dednemu deležu odpovedal v korist zapustničinega zunajzakonskega partnerja (pritožnika). Med predmetnim zapuščinskim postopkom je umrl (smrtovnica v prilogi C 34).

Ki se v skladu s prvim odstavkom 1. člena Zakona o potnih listinah namenjena državljanu Republike Slovenije

Božič Penko, Napotitev na pravdo v zapuščinskem postopku, Pravosodni bilten št. 2/2003, str. 97.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 25, 210, 210/1, 213, 213/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.