VSL Sklep I Cp 945/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-29

Brigita Markovič (preds.), Barbka Močivnik Škedelj (poroč.), Gregor Špajzer

zavrženje tožbe - pogoji za zavrženje vloge - smrt tožene stranke pred vložitvijo tožbe - pozivni sklep - poziv stranki na popravo tožbe - možnost poprave - pridobitev uradnih podatkov - udeležba upnika v zapuščinskem postopku - predlog za postavitev začasnega zastopnika - začasni skrbnik zapuščine - pogoji za postavitev začasnega skrbnika - postavitev skrbnika za poseben primer - pogoj za nadaljevanje prekinjenega pravdnega postopka - nadaljevanje postopka z dediči stranke - povabilo k prevzemu postopka - pravica do sodnega varstva

Upnik pri zapuščinskem sodišču ne more predlagati postavitve začasnega skrbnika zapuščine, ki bi bil upravičen, da v imenu dedičev toži ali je tožen (prvi odstavek 131. člena ZD).

Ker niso bile izčrpane vse možnosti za popravo tožbe, da se postopek lahko nadaljuje z osebo, ki je lahko pravdna stranka, pogojev za zavrženje tožbe ni.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločanje o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo zoper prvo toženo stranko. Tako je odločilo po ugotovitvi, da je bila tožba vložena zoper prvega toženca, ki je že pred vložitvijo tožbe umrl; da tožeča stranka po pozivu sodišča ni sporočila, kdo so dediči oz. ni predlagala ničesar, da bi bilo postopek zoper prvega toženca mogoče nadaljevati, in da tudi sodišče prve stopnje s strani zapuščinskega sodišča ni dobilo odgovora glede dedičev po pokojnem tožencu.

2. Tožeča stranka po stečajnem upravitelju vlaga pritožbo. Uveljavlja vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena ZPP

, predlaga razveljavitev sklepa s pridržanim izrekom o stroških, podrejeno, naj pritožbene stroške plača prva tožena stranka, vse z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zamude naprej. Z zavrženjem tožbe ji je bila kršena pravica do sodnega varstva (23. člena Ustave RS). Opisuje potek postopka in svoja prizadevanja pred pravdo in med njo za ugotovitev dedičev prvega toženca. Pred pravdo je skušala urediti sporno razmerje z dediči v zapuščinskem postopku, njen predlog za izvedbo zapuščinskega postopka je bil zavržen, ker še ni bilo podatka o datumu smrti zapustnika. Ko je bila po vložitvi tožbe obveščena, da je zapustnik umrl, je ponovno predlagala uvedbo zapuščinskega postopka in o tem obvestila pravdno sodišče. 29. 7. 2022 je predlagala prekinitev pravdnega postopka do zaključka zapuščinskega postopka ali nadaljevanje postopka z: "Dediči po pokojnem prvem tožencu". Sodišče je prekinilo postopek s sklepom I P 610/2021 z dne 25. 10. 2022. Po pozivu sodišča z dne 22. 11. 2024 je pojasnila in z listinami dokumentirala, da je zapuščinski postopek v teku in da zapuščinsko sodišče na njene poizvedbe ne odgovarja. Že zaradi tega sodišče nanjo ne bi smelo nasloviti ponovnega pozivnega sklepa za popravo tožbe z navedbo dedičev pokojnega prvega toženca in njihovih osebnih podatkov. V odgovoru je ponovno opozorila, da sama poziva ne more izpolniti, ker zapuščinsko sodišče na njene vloge ne odgovarja. Nedopustno je, da se ob izkazani aktivnosti v njeno škodo šteje nevestno delo zapuščinskega sodišča, zlasti zato, ker tudi sodišče prve stopnje od slednjega ni prejelo nobenega odgovora. Tožeča stranka ne more slediti pozivnemu sklepu, poimenska navedba dedičev pokojnega toženca ni v njeni domeni. Ugotovi in določi jih le sodišče v zapuščinskem postopku. Brez lastne krivde ne more pridobiti podatkov o tem, ali je zapuščinski postopek zaključen in na kakšen način. Zato je predlagala, naj podatke pridobi pravdno sodišče preko zapuščinskega sodišča. Ker je poskusila storiti vse, kar se lahko od nje v taki situaciji razumno pričakuje, je sankcija z zavrženjem tožbe nepravilna. Sodišče je nesorazmerno in nedopustno poseglo v njeno pravico do sodnega varstva in napačno uporabilo materialno pravo 76. in 81. člena ZPP. Zavrženje tožbe je preuranjeno. Sodišče bi moralo počakati na pravnomočen zaključek zapuščinskega postopka, ponovno zahtevati informacije o stanju zapuščinskega postopka ali vpogledati v zapuščinski spis, ob neodzivnosti zapuščinskega sodišča pa izvesti ukrepe zoper zapuščinsko sodišče in ne zoper tožnico.

4. Podatki spisa v celoti potrjujejo pritožbene navedbe, da je tožeča stranka po pozivih sodišča skušala popraviti navedbe o prvi toženi stranki tako, kot je od nje zahtevalo sodišče: z navedbo o dedičih pred pravdo umrlega prvega toženca. Kljub sproženemu oz. uvedenemu zapuščinskemu postopku doslej ne sama, po ugotovitvah sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu pa niti pravdno sodišče, pri pridobivanju podatkov o dedičih toženca ni(sta) bila uspešna. Čeprav kot pravdno stranko (še) ni določno označila toženčevih dedičev, je izpodbijani sklep napačen ali vsaj preuranjen. Sodišče je nepravilno uporabilo 81. člen ZPP, kar je vplivalo na zakonitost izdanega sklepa, zato ga je bilo treba razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek (3. točka 365. člena ZPP).

5. Sodišče je prezrlo, da je postopek zoper prvega toženca s sklepom I P 610/2021 z dne 25. 10. 2022 na predlog tožeče stranke prekinjen. V njem je ugotovilo, da se zoper pokojnega prvega toženca vodi zapuščinski postopek pod I D 2211/2022 in pojasnilo, da se bo pravdni postopek nadaljeval, ko bo sodišče pridobilo podatke o toženčevih dedičih. Postopek, ki je bil prekinjen iz kakšnega razloga, ki je naveden v 1. do 4. točki 205. člena ZPP, se nadaljuje, ko ga dedič ali skrbnik zapuščine, novi zakoniti zastopnik, stečajni upravitelj ali pravni naslednik pravne osebe prevzamejo ali ko jih sodnik povabi, naj to storijo (prvi odstavek 208. člena ZPP). V spisu doslej ni podatkov o dedičih prvega toženca ali skrbniku zapuščine, ki bi bili povabljeni v postopek.

6. Kljub prekinitvi postopka je sodišče v nasprotju z drugim odstavkom 207. člena ZPP, po katerem ne more opravljati nobenih pravdnih dejanj, dokler traja prekinitev postopka, s postopkom nadaljevalo. Tožnika je trikrat pozvalo k navedbi toženčevih dedičev, nazadnje s pozivnim sklepom z dne 21. 11. 2024, ko ga je opozorilo tudi na posledice, če v postavljenem roku dedičev ne bo sporočil. Tožeča stranka ni stranka zapuščinskega postopka. Upravičeno opozarja, da ne more vplivati na tek zapuščinskega postopka. Kot upnica pri zapuščinskem sodišču tudi ne more predlagati postavitve začasnega skrbnika zapuščine, ki bi bil upravičen, da v imenu dedičev toži ali je tožen (prvi odstavek 131. člena ZD

7. Iz podatkov spisa nadalje izhaja, da je tožeča stranka že ob prvem pozivnem sklepu (z navedbo identifikacijskih podatkov za prvega toženca

) predlagala postavitev začasnega zastopnika prvemu tožencu (sicer glede na tedanje podatke spisa zaradi razlogov po 4. in 5. točki 82. člena ZPP). O predlogu sodišče ni odločilo.

8. Pozivni sklep z dne 5. 2. 2025 za popravo tožbe tako, da se navede oseba, ki je lahko pravdna stranka, z izrecnim pozivom, naj tožnik navede dediče pokojnega toženca, je preozek in glede na podatke o nezaključenem zapuščinskem postopku neustrezen. Prvi odstavek 81. člena ZPP določa, da če sodišče ugotovi, da je stranka umrla ali prenehala obstajati pred vložitvijo tožbe, ali da tisti, ki nastopa kot stranka, ne more biti pravdna stranka, pa se da ta pomanjkljivost odpraviti, zahteva od tožene stranke, naj popravi v tožbi, kar je treba, ali ukrene kaj drugega, da se postopek lahko nadaljuje z osebo, ki je lahko pravdna stranka. Glede na opisane podatke spisa bi moralo sodišče prve stopnje pred nadaljevanjem postopka naprej odločiti, da se postopek nadaljuje, nato pa s tožečo stranko razčistiti oz. jo opozoriti na možnost postavitve začasnega zastopnika (prvi odstavek 82. člena ZPP) ali na imenovanje skrbnika za posebni primer (267. člena DZ

). Skrbnika za posebni primer je mogoče imenovati med drugim neznanemu lastniku premoženja, kadar je potrebno, da nekdo za to premoženje skrbi, pa tudi v drugih primerih, kadar je to potrebno za varstvo pravic in koristi posameznika. Ob pogojih, ki jih določa Družinski zakonik, sme skrbnika za posebni primer imenovati tudi organ, pred katerim poteka postopek (268. člen DZ).

9. Ker niso bile izčrpane vse možnosti za popravo tožbe, da se postopek lahko nadaljuje z osebo, ki je lahko pravdna stranka, pogojev za zavrženje tožbe ni.

10. Pritožbi je bilo treba glede na obrazloženo ugoditi, izpodbijani sklep razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

11. Odločanje o stroških pritožbenega postopka je pridržano za končno odločbo.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999 s spremembami.

Zakon o dedovanju, Uradni list SRS, št. 15/1976 s spremembami.

Družinski zakonik, Uradni list RS, št. 15/2017 s spremembami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 76, 81, 81/1, 82, 82/1, 82/2, 82/2-4, 82/2-5, 205, 205/1, 205/1-1, 205/1-2, 207, 207/2, 208, 208/1

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 267, 268

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 131, 131/1

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.