VSL Sklep I Cp 300/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-05

Barbara Žužek Javornik (preds.), Barbka Močivnik Škedelj (poroč.), Zvone Strajnar

postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - postavitev začasnega skrbnika - imenovanje skrbnika - regulacijska (ureditvena) začasna odredba - vrsta začasne odredbe - namen zavarovanja z začasno odredbo - pogoji za postavitev začasnega skrbnika - predlog za izdajo začasne odredbe - določno in konkretno oblikovan predlog - nujnost izdaje začasne odredbe - nenadomestljiva ali težko nadomestljiva škoda - izkazanost nastanka težko popravljive škode - grozeča škoda - ogroženost zdravja - ogroženost premoženja - psihiatrično izvedensko mnenje - obseg pomoči - poseg v pravico do izjave - vsebina obrazložitve sodne odločbe - neobrazloženost odločitve - načelo hitrosti - preiskovalno načelo - ugotavljanje dejstev po uradni dolžnosti - izvajanje dokazov po uradni dolžnosti - nepopolna ugotovitev dejanskega stanja - dopolnitev dokaznega postopka - priznanje udeležbe v postopku - bližnji sorodnik - navzkrižje interesov - premoženjska korist - tožba na razveljavitev pogodbe o dosmrtnem preživljanju - rok za izpodbijanje pogodbe - pravočasna zahteva za izločitev sodnika - očitek pristranskosti sodnika - odklonilni razlog - izločitveni razlog - dodelitev zadeve drugemu sodniku - pravočasna pritožba - dovoljena pritožba

Če namena zavarovanja ni mogoče doseči že z izdajo sklepa o začasnem skrbništvu, v postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo sodišče lahko izda vsako začasno odredbo, s katero je mogoče doseči namen zavarovanja - zaščito koristi in pravic osebe, ki jih ne more urediti sama.

V postopku zavarovanja je temeljno vodilo izključno zaščita osebe, njenih interesov in koristi pred nevarnostjo ali škodo (premoženjsko in nepremoženjsko), ki grozi varovani osebi, nikakor pa ne zaščita premoženjskih koristi in pričakovanj predlagateljev ali tretjih oseb. Izrečeni začasni ukrep mora biti sorazmeren stopnji sposobnosti osebe in prilagojen njenim individualnim okoliščinam in izključno potrebam varovane osebe.

Ker odklonitvenih razlogov ni mogoče prvič uveljavljati šele v pritožbi, se pritožbenemu sodišču ni treba vsebinsko opredeljevati do okoliščin, ki naj bi kazale na pristranskost sodnice.

I. Pritožbama se ugodi, izpodbijana sklepa se razveljavita in zadeva vrne v nadaljnji postopek sodišču prve stopnje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 31. 5. 2024 odločilo: - da se nasprotni udeleženki postavi začasni skrbnik A. A. (točka 1 izreka), - da so njegove naloge v času tega nepravdnega postopka: upravljanje premoženja in finančnih sredstev, razpolaganje z denarnimi sredstvi nasprotne udeleženke, vse v skladu s koristmi varovanke, ter zastopanje nasprotne udeleženke v upravnih, pravnih, sodnih in drugih uradnih postopkih (točka 2 izreka), - da je začasni skrbnik dolžan vestno skrbeti za pravice in koristi nasprotne udeleženke ter skrbno upravljati njena denarna sredstva in drugo premoženje, da jo je upravičen zastopati v vseh upravnih, sodnih in drugih postopkih, in dolžan skrbeti za njene koristi, pravice in interese pri urejanju premoženjskih pravic (točka 3 izreka), - da dolžnost začasnega skrbnika preneha, ko se postavi stalni skrbnik (točka 4) . V pravnem pouku je dodalo, da sklep ne zadrži izvršitve sklepa.

2. S sklepom z dne 5. 7. 2024 je sodišče v celoti zavrnilo predlog predlagateljice za izdajo začasne odredbe, s katero bi se C. A., B. B. in A. A. naložilo, da, pod pretnjo denarne kazni za primer nespoštovanja odredbe, takoj vrnejo sredstva v znesku 24.000 EUR na varčevalni račun nasprotne udeleženke, ki so bila od tam dvignjena in se hranijo pri dolžnikih, da predložijo obračun morebitne porabe teh sredstev in da se jim prepove nadaljnje trošenje denarnih sredstev nasprotne udeleženke, ki so bodisi pri dolžnikih ali na naslovu nasprotne udeleženke.

3. Zoper oba sklepa se pritožuje predlagateljica po svoji pooblaščenki. Uveljavlja vse pritožbene razloge iz prvega odstavka 338. člena ZPP

v zvezi s 366. členom istega zakona in 42. členom ZNP

. Predlaga spremembo ali razveljavitev obeh sklepov in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v odločanje pred drugega sodnika.

V pritožbi zoper sklep o začasnem skrbniku

nasprotuje izbiri osebe skrbnika. Vztraja pri predlogih, ki jih je podala sama. Uveljavlja procesne kršitve po 8. in 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in 8. člena ZPP, ker sodišče ni obravnavalo njenih predlogov, navedb v povezavi s procesnim gradivom (mnenje izvedenke psihiatrične stroke o stanju nasprotne udeleženke), niti obrazložilo, zakaj. Napačno je ocenilo in se oprlo na pravno neupoštevno in neresnično izjavo nasprotne udeleženke z dne 21. 4. 2024. Z njeno pridobitvijo je A. A. močno ogrozil in vznemiril nasprotno udeleženko. Izjava ni izraz njene volje. Preklicala jo je z izjavo z dne 7. 6. 2024, ki je že v spisu. Sodišče se tudi ne bi smelo opreti na mnenje CSD z dne 19. 2. 2024, ker je nepopolno (CSD ni zaslišal vseh kandidatov za skrbnika), nepravilno (upoštevane so neresnične navedbe A. A.) in časovno preveč odmaknjeno. V vmesnem času treh mesecev se je dejansko stanje bistveno spremenilo. Ni več stikov nasprotne udeleženke z drugimi člani predlagateljičine primarne družine, nasprotna udeleženka jih zavrača in jim zaradi odtujitve in porabe njenega denarja za svoje namene ne zaupa več. Za nasprotno udeleženko še vedno skrbi predlagateljica. Kot izhaja iz izjave nasprotne udeleženke z dne 7. 6. 2024, je nasprotna udeleženka ne odklanja, ne želi razveze pogodbe o dosmrtnem preživljanju niti A. A. za skrbnika. Vložitev tožbe za razvezo pogodbe o dosmrtnem preživljanju ni prava in svobodna volja nasprotne udeleženke, temveč konstrukt preostalih članov predlagateljičine primarne družine (mama, sestra in brat) , ki si od razveze pogodbe obetajo premoženjsko korist (dedovanje vnukov po nasprotni udeleženki), in sicer ob pomoči pooblaščenca nasprotne udeleženke, ki je bratov prijatelj. Nasprotna udeleženka ima od pogodbe le koristi in nobene škode. Na pogodbeni podlagi ima zagotovljeno redno in splošno oskrbo s strani predlagateljice ob sočasno ohranjeni lastninski pravici na premoženju, ki je predmet pogodbe. A. A. ni primeren za začasnega skrbnika zaradi zakonskih zadržkov (navzkrižje interesov z nasprotno udeleženko zaradi lastnih premoženjskih pričakovanj - dedovanje po babici v primeru razveze pogodbe o dosmrtnem preživljanju, sklenjene v letu 2021; neutemeljena hramba in razpolaganje z denarnimi sredstvi nasprotne udeleženke za svoj račun in v svojo korist) ter neprimernih osebnostnih lastnosti in sposobnosti (čustvena nestabilnost, nenaklonjenost nasprotni udeleženki v premoženjskih pravdah med člani predlagateljičine primarne družine, neizvajanje prevzetih obveznosti pri urejanju zdravstvenih potreb, skrbi za zdravila in higienske pripomočke nasprotne udeleženke ter zloraba zdravstvenega in psihičnega stanja nasprotne udeleženke za svoje premoženjske koristi). S svojimi ravnanji že zdaj ogroža nasprotno udeleženko in ji škoduje (jo močno vznemirja). Škodo ji bo povzročil tudi, če bo kot skrbnik vložil tožbo za razvezo pogodbe o dosmrtnem preživljanju.

Zaradi nezadovoljstva z načinom vodenja postopka predlagateljica predlaga izločitev sodnice in odredbo o nadaljnjem odločanju na prvi stopnji pred drugim sodnikom.

5. Na pritožbo je odgovorila nasprotna udeleženka po svojem pooblaščencu. Navaja, da je pritožba prepozna in neutemeljena. Predlagateljica ni predlagala začasnega skrbnika. Nasprotna udeleženka je že vložila tožbo za razvezo pogodbe o dosmrtnem preživljanju. Med njo in predlagateljico zaradi ravnanj na strani predlagateljice (dvig denarja z varčevalnega računa in polog na račun predlagateljičinega partnerja, namestitev nasprotne udeleženke v dom starejših občanov) ni več potrebnega zaupnega razmerja. Izjava nasprotne udeleženke z dne 7. 6. 2024 je neveljavna, nanaša se na področje, na katerem ima nasprotna udeleženka začasnega skrbnika in o katerem od 31. 5. 2024 ne more odločati sama. Navzkrižja interesov med nasprotno udeleženko in začasnim skrbnikom ni. Začasni skrbnik je vedno skrbel za nasprotno udeleženko, tako bo tudi v prihodnje. Odločitev sodišča prve stopnje je skladna z določbami DZ

. Nasprotuje predlogu za izločitev sodnice.

6. Po poteku pritožbenega roka je predlagateljica z repliko z dne 29. 8. 2024 odgovorila na odgovor na pritožbo. Obširno pojasnjuje, da je njena pritožba utemeljena.

predlagateljica navaja, da je z navedbami in predloženimi dokazi podala konkretne, obrazložene in z dokazi podprte navedbe in očitke o ravnanju dolžnikov, kar upoštevajoč mnenje izvedenke psihiatrične stroke, ki je v spisu, izkazuje verjetnost nastanka nenadomestljive škode na premoženju in zdravju nasprotne udeleženke. Sodišče jih ni obravnavalo. Zmotno in brez obrazložitve je zavrnilo njen predlog. Prilaga lastnoročno prošnjo nasprotne udeleženke z dne 24. 7. 2024 za vračilo denarnih sredstev na njen račun, ki po mnenju pritožnice dokazuje voljo nasprotne udeleženke in njeno stisko zaradi denarja, ki ga nima več pri sebi. Navaja še povzetek telefonskih pogovorov med predlagateljico in nasprotno udeleženko z dne 14. 7. 2024 in 16. 7. 2024. Nasprotna udeleženka in predlagateljica ne moreta preprečiti neupravičene uporabe in razpolaganja z denarjem nasprotne udeleženke. Očitno tega ne namerava storiti njen pooblaščenec niti začasni skrbnik, saj bi moral slednji postopati zoper sebe. Lahko pa to stori sodišče: ravno zavarovanju pravic in koristi nemočne osebe je namenjen ta nepravdni postopek.

8. Na pritožbo je odgovoril A. A. (ki je predlagateljičin brat in vnuk nasprotne udeleženke, imenovani začasni skrbnik). Pritrjuje odločitvi sodišča, da predlagateljica ni izkazala obstoja terjatve. Zanika porabo babičinega denarja v svojo korist. Babica je sama prosila, naj se sredstva v višini 15.000 EUR hranijo v sefu pri sestri B. B., ker je predlagateljica z njimi manipulirala. V tem postopku podaja žaljive obtožbe zoper svoje sorodnike. Vodi jo patološka želja po pridobitvi premoženja. Gre ji le za materialne koristi, zato pritiska na nasprotno udeleženko. Ni ji stala ob strani. Opisuje ravnanja, zaradi katerih ji nasprotna udeleženka ne zaupa in ji je preklicala pooblastila na banki.

9. Na pritožbo je odgovorila tudi nasprotna udeleženka po pooblaščencu. Neutemeljeno, pavšalno in zlonanamerno pritožbo je treba zavreči, ker predlagateljica zaradi konfliktov interesov nima legitimnega interesa za postopek. Navaja nerelevantna dejstva. Za nasprotno udeleženko zdaj skrbi začasni skrbnik. Predlagateljica izkazuje pretirano skrb za premoženje nasprotne udeleženke, ker nima več dostopa do njenega računa. To ni razlog za začasno odredbo. Predlagateljica je bila tista, ki je zlorabila bančno pooblastilo nasprotne udeleženke, zato je sledila tožba na razvezo pogodbe o dosmrtnem preživljanju.

10. Predlagateljica je z replikama po izteku pritožbenega roka odgovorila na oba odgovora na pritožbo.

12. Ne držijo navedbe nasprotne udeleženke v odgovoru na pritožbo, da predlagateljica ni podala predloga za postavitev začasnega skrbnika.

13. Predlagateljica, ki je vnukinja nasprotne udeleženke, in ima z njo sklenjeno pogodbo o dosmrtnem preživljanju z dne 19. 8. 2021, je po prejemu opomina pooblaščenega odvetnika nasprotne udeleženke za razvezo navedene pogodbe, dne 12. 5. 2023 podala predlog za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo in za začasno skrbništvo. Nujnost začasnega skrbništva je utemeljevala s potrebo po spremstvu nasprotne udeleženke na zapuščinski obravnavi po pokojnem možu ter za zaščito njenega zdravja in premoženja. Za skrbnika in začasnega skrbnika je predlagala svojega bivšega izvenzakonskega partnerja. Predlog o osebi skrbnika je med postopkom večkrat dopolnila in spremenila.

14. Tudi ne držijo ugotovitve sodišča v sklepu o začasni odredbi, da predlagateljica ni podala zadostne trditvene in dokazne podlage za izdajo predlagane začasne odredbe. Predlagateljica je že z vlogo z dne 14. 6. 2023

predlagala izdajo začasne odredbe po določbah 272. člena ZIZ

in takojšnjo postavitev začasnega skrbnika nasprotni udeleženki vsaj za razpolaganje z njenimi denarnimi sredstvi na računih. Navajala je, da je njeno zdravje in premoženje zelo resno ogroženo, da sama ni več sposobna zavestno razpolagati s svojimi sredstvi v lastnem interesu in da ji v nasprotnem primeru (brez začasnega zastopnika oziroma začasne odredbe) lahko nastane nenadomestljiva škoda. Z vlogama z dne 6. 12. 2023 in 27. 2. 2024 je smiselno predlagala, naj sodišče odloči o denarnih sredstvih nasprotne udeleženke, ki naj bi jih neutemeljeno hranili in z njimi v svojo korist neupravičeno razpolagali sorodniki (brat, sestra in mama predlagateljice) , tako da jih vrnejo na tekoči račun nasprotne udeleženke

. Predlog je dopolnila z vlogo z dne 14. 5. 2024, ko je predlagala, naj sodišče takoj odloči o že predlagani začasni odredbi za postavitev začasnega skrbnika vsaj za razpolaganje z denarnimi sredstvi na njenih bančnih računih

. Po pozivnem sklepu sodišča z dne 31. 5. 2024

ga je z vlogo z dne 13. 6. 2024 dopolnila in popravila z navedbami in določnim predlogom začasne odredbe

. Sodišče je v vmesnem času že pridobilo izvedeniško mnenje izvedenke psihiatrične stroke z dopolnitvijo o stanju in sposobnostih nasprotne udeleženke ter obsegu pomoči, ki jo potrebuje pri urejanju svojih zadev ter za zavarovanje njenih osebnih in premoženjskih koristi, in dve mnenji centra za socialno delo, ki je pridobil (različne) izjave nasprotne udeleženke glede osebe skrbnika ter izjave kandidatov za skrbnika.

15. Drži pritožbena graja, da sodišče v dosedanjem postopku predlogov in navedb predlagateljice, kljub dolgotrajnemu in obsežno izvedenemu dokaznemu postopku, še ni obravnavalo. O postavitvi začasnega skrbnika je odločilo na predlog A. A. z dne 23. 5. 2024

, ki mu formalno niti še ni priznalo udeležbe v postopku. Z navedenim predlogom je predlagal, naj ga sodišče postavi za začasnega skrbnika nasprotni udeleženki glede upravljanja premoženja in finančnih sredstev, razpolaganja z denarnimi sredstvi, pri zastopanju v vseh upravnih, pravnih in sodnih ter drugih uradnih postopkih, kot je obseg njenega varstva opredelila izvedenka psihiatrične stroke (že) v izvedeniškem mnenju z dne 17. 10. 2023. Nujnost zadeve pa je utemeljeval s potekom zakonskega roka za vložitev tožbe na razveljavitev pogodbe o dosmrtnem preživljanju, ki naj bi jo želela vložiti nasprotna udeleženka zoper predlagateljico zaradi zlorabe zaupanja in protipravnega razpolaganja s premoženjem nasprotne udeleženke.

16. Iz skopih, vsebinsko praznih razlogov izpodbijanega sklepa z dne 31. 5. 2024, je komajda mogoče razbrati, da se je sodišče pri presoji verjetnosti ogroženosti nasprotne udeleženke oprlo na mnenje izvedenke psihiatrične stroke, presojo o nujnosti ukrepa in škodi, ki grozi nasprotni udeleženki, pa na navedbe predlagatelja o nameravani vložitvi tožbe za razvezo pogodbe o dosmrtnem preživljanju. Nalog začasnega skrbnika v izreku ni konkretiziralo niti v obrazložitvi vsebinsko obrazložilo, zakaj naj bi v nasprotnem primeru nasprotni udeleženki grozila škoda. Pri izbiri začasnega skrbnika se je očitno oprlo zgolj na soglasje izbranega kandidata in mnenje CSD z dne 19. 4. 2024 in izjavo nasprotne udeleženke, ki pa jo je v nadaljnjem postopku preklicala.

17. Ne le, da se v izpodbijanem sklepu sodišče ni opredelilo do navedb drugih udeležencev v postopku in vsebinsko ni pojasnilo razlogov za sprejeto odločitev. V celoti je izostala tudi obravnava istovrstnega konkretiziranega predloga predlagateljice za postavitev nasprotne udeleženke pod začasno skrbništvo, za razpolaganje z njenim premoženjem in za zastopanje v zapuščinskem postopku. Sodišče ga je v delu, ki se nanaša na razpolaganje z denarnimi sredstvi nasprotne udeleženke, sicer obravnavalo samostojno. S pavšalnim in neobrazloženim sklepom z dne 5. 7. 2024 ga je zavrnilo po zmotni ugotovitvi, da predlagateljica za izdajo začasne odredbe ni zatrjevala niti izkazala potrebnih predpostavk iz prvega in drugega odstavka 272. člena ZIZ.

18. V postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo sta poudarjeni načelo hitrosti in preiskovalno načelo. Sodišče mora ukreniti vse, da se čim prej ugotovijo in zavarujejo pravice in interesi oseb, ki ne morejo same skrbeti zase (prvi in drugi odstavek 6. člena ZNP-1). Po uradni dolžnosti lahko ugotavlja tudi dejstva, ki jih udeleženci niso navedli, in izvaja dokaze, ki jih udeleženci niso predlagali (7. člen ZNP-1). Že med postopkom po potrebi osebo, zoper katero se je začel postopek, postavi pod začasno skrbništvo, ji imenuje začasnega skrbnika ter z odločbo določi obseg obveznosti in pravic začasnega skrbnika (prvi odstavek 265. člena DZ) . Gre za posebno vrsto zavarovanja, ki je zagotovljeno že med postopkom zaradi takojšnjega nujnega zavarovanja koristi nasprotnega udeleženca. Po stališčih teorije

se sklep izda ob analogni uporabi zakonskih določb o urejevalni začasni odredbi

. Sodišče postavi osebi začasnega skrbnika (še)le, kadar je verjetno, da oseba ne more samostojno sprejeti neke odločitve, odložitev te odločitve oziroma čakanje na izvedbo postopka za postavitev pod skrbništvo pa bi ji povzročila težko popravljivo škodo. Po stališčih sodne prakse je v nepravdnih postopkih mogoče izdati tudi druge urejevalne začasne odredbe, ki so namenjene začasni ureditvi obravnavanega pravnega razmerja in varstvu obstoječega stanja, kadar bi sicer zaradi ravnanja strank (bodoče) sodno varstvo lahko ostalo brez pomena

. To velja tudi v postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo, če namena zavarovanja ni mogoče doseči že z izdajo sklepa o začasnem skrbništvu. Pri odločanju o vrsti začasne odredbe v postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo mora sodišče izhajati iz konkretnega položaja osebe in vsakokratnih okoliščin primera. Če so izpolnjeni pogoji, ki jih določa zakon za postavitev osebe pod skrbništvo ter pogoji za izdajo urejevalne začasne odredbe, lahko izda vsako odredbo, s katero je mogoče doseči namen zavarovanja - zaščito koristi in pravic osebe, ki jih ne more urediti sama.

19. Upoštevaje načelo hitrosti in preiskovalna pooblastila mora sodišče v postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo po uradni dolžnosti hitro poskrbeti za zavarovanje varovančevih koristi in poskrbeti za izdajo nujnih začasnih odredb, če mu sicer grozi težko nadomestljiva škoda. Na predloge (zahtevke) predlagateljev sicer ni vezano in zaradi nujnih okoliščin na strani nasprotnega udeleženca lahko imenuje začasnega skrbnika po uradni dolžnosti. Vendar mora najprej ugotoviti in v sklepu o zavarovanju vsebinsko obrazložiti, ali oseba med postopkom začasno varstvo nujno potrebuje, v kakšnem obsegu in v kakšni obliki. Tudi v postopku zavarovanja je temeljno vodilo izključno zaščita osebe, njenih interesov in koristi pred nevarnostjo ali škodo (premoženjsko in nepremoženjsko), ki grozi varovani osebi, nikakor pa ne zaščita premoženjskih koristi in pričakovanj predlagateljev ali tretjih oseb, kot si v pritožbenem postopku očitajo oba predlagatelja in nasprotna udeleženka. Izrečeni začasni ukrep mora biti sorazmeren stopnji sposobnosti osebe in prilagojen njenim individualnim okoliščinam in izključno potrebam varovane osebe.

20. Pritožbi je treba pritrditi, da je v obravnavanem primeru zaradi napak in kršitev v postopku, ko ni obravnavalo pravno relevantnih navedb udeležencev postopka niti pravilno, popolno ter pravočasno ocenilo zbranega procesnega gradiva, nepopolno ugotovilo dejansko stanje o nujnosti začasnega zavarovanja, vrsti in vsebini začasnega zavarovanja in izbiri začasnega skrbnika nasprotne udeleženke. Kot že rečeno, ugotovitev o potrebnosti in nujnosti postavitve začasnega skrbnika v sklepu ni. Obseg skrbnikovih nalog v izreku se dejansko približuje nalogam stalnega skrbnika, odločitev pa je vsebinsko neobrazložena. Glede na obširno trditveno in dokazno podlago udeležencev, ki je ostala v celoti neocenjena, je verjetno, da so razlog oziroma ozadje postopka za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo in začasno skrbništvo (tudi) premoženjskopravni spori med člani primarne družine predlagateljice in njihova pričakovanja v zvezi z dedovanjem premoženja nasprotne udeleženke. Predloga predlagateljev poudarjata premoženjski vidik varovanja koristi nasprotne udeleženke. Iz mnenja izvedenke psihiatrične stroke izhaja, da ji je nasprotna udeleženka potožila, da vsi pritiskajo nanjo. Izvedenka je opozorila, da hudi čustveni stresi in pritiski, ki se dogajajo okoli nasprotne udeleženke, zelo škodljivo vplivajo na njeno že tako okrnjeno, telesno in duševno stanje in ji bodo le še pospešili upad njenih kognitivnih funkcij in ojačali njeno stisko.

Gre za relevantne okoliščine in odločilna dejstva, ki bi jih moralo sodišče vsekakor obravnavati in raziskati. Vplivajo lahko tako na odločitev o potrebnosti začasnega ukrepa (o začasnem skrbništvu ali drugih vrstah začasnega zavarovanja), kot o obsegu začasnega skrbništva, konkretnih nalogah začasnega skrbnika in izbiri osebe začasnega skrbnika. Ker jih sodišče doslej še ni ugotavljalo niti upoštevalo, se nakazuje, da je ostalo dejansko stanje nepravilno ugotovljeno in da sta oba izpodbijana sklepa materialno pravno napačna. Zato ju je bilo treba razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

21. Navedbe nasprotne udeleženke o prepozni prvi pritožbi in nedovoljeni drugi pritožbi predlagateljice so neutemeljene. Prva pritožba je bila vložena v zakonsko predpisanem roku. Ker je predlagateljica formalna udeleženka postopka, ima pravico do vlaganja pravnih sredstev (prvi odstavek 33. člena ZNP-1).

22. Izpodbijana sklepa nista obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo postopka po 2. točki drugega odstavka 339. člena ZPP. Predlagateljica zahteve za izločitev sodnice zaradi odklonitvenih razlogov po 6. točki 70. člena ZNP na prvi stopnji ni uveljavljala, sklepa o njeni izločitvi v spisu ni. Ker odklonitvenih razlogov ni mogoče prvič uveljavljati šele v pritožbi, se pritožbenemu sodišču ni treba vsebinsko opredeljevati do okoliščin, ki naj bi kazale na pristranskost sodnice. Ob uradnem preizkusu pa ne ugotavlja izključitvenih razlogov po 1. do 5. točki 70. člena ZPP za izločitev sodnice.

23. Razlogov za odredbo nadaljnjega sojenja pred drugim sodnikom na prvi stopnji ni. V nadaljnjem postopku naj sodišče prve stopnje celovito in popolno oceni že zbrano dokazno gradivo, vključno z novo predloženimi dokazi (izjave nasprotne udeleženke), ki so bili predloženi v nadaljnjem postopku in v pritožbenem postopku. Nemudoma naj dokazni postopek dopolni s pogovorom z nasprotno udeleženko in zaslišanjem predlaganih kandidatov za skrbnika. Po potrebi naj pridobi tudi novo mnenje centra za socialno delo in dodatno mnenje izvedenke psihiatrične stroke. Po celoviti oceni zbranega procesnega gradiva naj odloči o glavni stvari - predlogu za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo. O začasnem skrbništvu naj ponovno odloča le, če bo (ponovno) ugotovilo, da nasprotna udeleženka nujno potrebuje takojšnjo pomoč začasnega skrbnika za ureditev konkretno določenih zadev (in nalog), ker bi sicer (njej) nastala nepopravljiva škoda. V tem primeru naj obseg zadev in nalog začasnega skrbnika konkretno določi že v izreku in odločitev vsebinsko obrazloži tako, da jo bo mogoče preizkusiti. Namen predlaganega začasnega zavarovanja bo v obravnavanem primeru mogoče doseči že z (enim) sklepom o zavarovanju, in sicer s sklepom o začasnem skrbništvu (po 265. členu DZ) ter z določitvijo natančnega obsega nalog začasnega skrbnika. Upoštevati je treba, da se inštitut začasnega skrbnika praviloma uporabi le, če je treba pravice in koristi osebe, zoper katero teče postopek, nemudoma zavarovati, ker sicer osebi grozi škoda, torej je mogoče začasnega skrbnika postaviti le za določene naloge ali določene vrste opravil, kjer konkretnim pravicam in koristim osebe grozi konkretna škoda. Trajnemu in celovitemu izvajanju nalog za nasprotnega udeleženca, kot je določeno v točkah 2 in 3 izpodbijanega sklepa o začasnem skrbništvu, je namenjen institut skrbništva za odraslo osebo.

24. Pri izbiri osebe skrbnika bo moralo sodišče v nadaljnjem postopku paziti na zakonske zadržke po 241. členu DZ. Skrbnik odrasle osebe med drugim ne more biti oseba, katere koristi so v navzkrižju s koristmi varovanca, ali od katere glede na njene osebne lastnosti ali razmerje z varovancem ali njegovimi starši, ni mogoče pričakovati, da bo pravilno opravljala skrbniške obveznosti (4. in 6. alineja 241. člena DZ). Če je mogoče, se za skrbnika sicer lahko imenuje varovančev sorodnik, vendar le, če to ni v nasprotju s koristmi varovanca (242. člen DZ). Presoja nasprotja interesov oziroma navzkrižja interesov mora biti skrbna in vezana na konkretne okoliščine razmerja, ki je v obravnavanem primeru v dosedanjem postopku v celoti izostala. Glede na v pritožbenem postopku očitano nasprotje in kolizijo interesov se nakazuje, da bo moralo v nadaljnjem postopku sodišče poiskati skrbnika izven kroga sorodnikov, ki jih je obravnavalo do sedaj.

25. V nadaljnjem postopku bo sodišče prve stopnje s končnim sklepom odločilo tudi o stroških tega pritožbenega postopka, ki so del stroškov postopka.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, številka 26/1999 s spremembami.

Zakon o nepravdnem postopku, Uradni list RS, številka 16/2019.

Družinski zakonik, Uradni list RS, številka 15/2017 s spremembami.

Redna številka štiri, listovna številka pet.

Zakon o izvršbi in zavarovanju, Uradni list RS, številka 51/98 s spremembami.

Listovna številka 67, listovna številka 86.

Listovna številka 40, listovna številka 90.

Redna številka 31, listovna številka 106.

Mag. M. Orehar Ivanc: Procesni položaj osebe, o kateri se vodi postopek, in vloga začasnega skrbnika, Pravosodni bilten št. 1/2021, stran 105.

Barbara Novak v: Komentar družinskega zakonika (ur. Barbara Novak), Uradni list RS, Ljubljana 2019, stran 835 in 836.

VSL I Cp 123/2019, z dne 23. 1. 2019, VSM III 895/2023 z dne 12. 12. 2023, VSC I Cp 322/2024 - 24. 10. 2024.

Odločba Ustavnega sodišča RS, Up 275/97 v zvezi s prvim odstavkom in drugo alinejo drugega odstavka 272. člena ZIZ.

Dopolnitev psihiatričnega izvida in mnenja na redni številki 45 spisa.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 241, 241-4, 241-6, 242, 265, 265/1

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 6, 6/1, 6/2, 7, 33, 33/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 272, 272/1, 272/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70, 70-1, 70-5, 70-6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.