VSL Sklep II Cp 938/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-29

Gregor Špajzer (preds.), Brigita Markovič (poroč.), Barbka Močivnik Škedelj

postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - center za socialno delo kot skrbnik - dolžnosti in obseg pooblastila skrbnika - prenehanje skrbništva - ponoven predlog - spremenjene okoliščine - zavrnitev predloga - gola pritožba - presoja dejstev v skladu s pravili materialnega prava

Predlagatelj je v letu 2024 s svojim ravnanjem, ko mesečnih računov ni dostavil v plačilo skrbniku, povzročil, da so bili zoper njega sproženi štirje izvršilni postopki, prejel je tudi opomin pred izvršbo za najem groba. Še vedno uporablja tudi vozilo, čeprav je odjavljeno iz prometa. Vse navedeno je terjalo dodatno ukrepanje skrbnika v smeri neposrednega prejemanja računov in bančnih izpiskov, da se s tem zagotavlja pravočasno plačilo zapadlih obveznosti in s tem nepotrebne stroške in tek zamudnih obresti. Iz pojasnil skrbnika in samega predloga, v katerem predlagatelj prenehanje skrbništva utemeljuje s potrebo po razpolaganju z več denarnimi sredstvi, tudi izhaja, da predlagatelj ne razume, da so njegovi denarni prilivi relativno nizki in da so njegove zahteve brez realne podlage. To kaže, da se v pogledu potrebe po skrbi za premoženjske in druge koristi predlagatelja, ni nič spremenilo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Na podlagi sklepa Okrajnega sodišča v Radovljici N 0/2015 z dne 17. 5. 2015 v zvezi s sklepi istega sodišča N 00/2019 z dne 13. 2. 2020, N 00/2020 z dne 3. 6. 2021 in N 00/2022 z dne 12.2. 2022, je predlagatelj postavljen pod skrbništvo; za skrbnika je določen Center za socialno delo X; naloge skrbnika pa so: - razpolaganja z nepremičnino, katere lastnik je predlagatelj; - odločanje o večjih denarnih sredstvih, ki presegajo njegov mesečni prejemek; - vodenje računa pri banki tako, da se vsakomesečno iz mesečnega prejemka najprej poravnajo obveznosti za stanovanje, preostanek pa izroči predlagatelju tedensko tako, da vsak teden prejme enak znesek (odvisno od mesečnega prejemka), poleg tega pa še 50 EUR, iz prihrankov pa se plačajo stroški, ki bodo že prej izkazani s predračunom in nujnimi stroški.

2. Predlagatelj je že večkrat predlagal prenehanje skrbništva, a pri tem ni bil uspešen, saj je sodišče po izvedenem postopku zgolj korigiralo obseg skrbnikovih pravic in obveznosti (glej sklep N 00/2019, N 00/2020 in N 00/2022), v ostalih primerih pa predlog bodisi zavrglo (sklep N 01/2022) bodisi zavrnilo (sklep N 02/2017 z dne 19. 6. 2018).

3. Z izpodbijanim sklepom, ki je bil izdan 19. 12. 2024, je sodišče prve stopnje odločalo o ponovnem predlogu za prenehanje skrbništva. Predlog je zavrnilo. Ugotovilo je, da razlogi, zaradi katerih je bil predlagatelj postavljen pod skrbništvo, niso prenehali (2. odstavek 66. člena ZNP-1

4. Pritožbo zoper tako odločitev vlaga predlagatelj. Razlogov ne navaja.

6. Pritožbeno sodišče uvodoma ugotavlja, da je predlagatelj vložil tako imenovano "golo pritožbo", saj ta vsebuje le navedbo odločitve, ki se izpodbija ter podpis pritožnika. V tej posledici je izpodbijano odločitev preizkusilo samo v pogledu pravilne uporabe materialnega prava ter absolutnih bistvenih kršitev postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti (2. odst. 350. čl. ZPP

7. Ob takem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje uradoma upoštevanih procesnih kršitev ni storilo, glede na ugotovljena dejstva, na katera je pritožbeno sodišče vezano,

pa je bilo tudi materialno pravo pravilno uporabljeno.

8. Kot je pravilno pojasnjeno že v izpodbijanem sklepu, sodišče o prenehanju skrbništva odloči, če prenehajo razlogi, zaradi katerih je bila oseba postavljena pod skrbništvo. (2. odst. 66. člena ZNP-1), obseg skrbnikovih obveznosti in pravic pa se lahko spremeni, če se spremenijo okoliščine, na podlagi katerih je sodišče njihov obseg določilo (1. odst. 66. čl. ZNP-1). V konkretnem primeru ugotovljena dejstva tudi po presoji pritožbenega sodišča ne dajejo podlage za sklep, da so razlogi, ki so narekovali postavitev pod skrbništvo prenehali ali da so podane okoliščine, ki bi morda narekovale zmanjšanje skrbnikovih pravic in obveznosti.

9. Predlagatelj je tako v letu 2024 s svojim ravnanjem, ko mesečnih računov ni dostavil v plačilo skrbniku, povzročil, da so bili zoper njega sproženi štirje izvršilni postopki, prejel je tudi opomin pred izvršbo za najem groba. Še vedno uporablja tudi vozilo, čeprav je odjavljeno iz prometa. Vse navedeno je terjalo dodatno ukrepanje skrbnika v smeri neposrednega prejemanja računov in bančnih izpiskov, da se s tem zagotavlja pravočasno plačilo zapadlih obveznosti in s tem nepotrebne stroške in tek zamudnih obresti. Iz pojasnil skrbnika in samega predloga, v katerem predlagatelj prenehanje skrbništva utemeljuje s potrebo po razpolaganju z več denarnimi sredstvi, tudi izhaja, da predlagatelj ne razume, da so njegovi denarni prilivi relativno nizki

in da so njegove zahteve brez realne podlage. To kaže, da se v pogledu potrebe po skrbi za premoženjske in druge koristi predlagatelja, ni nič spremenilo. V kolikor bi sodišče sledilo predlogu, bi to imelo za predlagatelja škodljive posledice (ponovno zadolževanje - v skrajnem primeru bi to lahko ogrozilo celo njegovo nepremičnino, ki mu predstavlja dom), saj (še vedno) ni sposoben racionalno ravnati z denarnimi sredstvi, ki jih ima na voljo za poplačilo stroškov in druge svoje življenjske potrebe. Več kot očitno tudi ne razume, da mu skrbnik višjih zneskov ne more izročati, saj so njegovi prejemki prenizki.

10. Pritožba je glede na obrazloženo neutemeljena. Pritožbeno sodišče jo je zato zavrnilo in na podlagi 2. tč. 365. čl. ZPP v zvezi z 42. čl. ZNP-1 sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

Vezano je zato, ker na pravilno in popolno ugotovitev dejanskega stanja pritožbeno sodišče ne pazi po uradni dolžnosti, pritožnik pa jih s pritožbo ne izpodbija.

V letu 2024 je višina pokojnine, ki jo prejema, znašala 735,30 EUR (glej promet na računu z dne 2. 12. 2024, list. št. 9).

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 66, 66/1, 66/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.