VSL Sklep III Cp 667/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-16

Barbara Žužek Javornik (preds.), Suzana Ivanič Lovrin (poroč.), Metoda Orehar Ivanc

prekinitev zapuščinskega postopka in napotitev na pravdo - manj verjetna pravica dediča - dedna pravica zunajzakonskega partnerja - zakonita dedna pravica - obstoj zunajzakonske skupnosti - spor o dedni pravici - dokazno breme

Odločitev o tem, koga bo sodišče napotilo na pot pravde, ne more biti odvisna zgolj od tega, koliko zakonitih dedičev zatrjevano zunajzakonsko razmerje priznava in koliko ne.

Na pravdo se napoti tistega, ki trdi, da obstaja določena pravica ali pravno razmerje, ne pa tistega, ki zatrjuje, da take pravice ali pravnega razmerja ni. Pravica A. A. je manj verjetna že iz razloga, ker se obstoj zunajzakonske skupnosti v zapuščinskem postopku ne domneva, ampak mora tisti, ki jo zatrjuje, njen obstoj in s tem dedno pravico po zapustniku šele izkazati.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v 2. in 3. točki izreka spremeni tako, da se glasi:

" 2. A. A. se napoti na pravdo zoper zakonite dediče po pokojnem B. B. s tožbenim zahtevkom, da ima zakonito dedno pravico po zapustniku kot njegova zunajzakonska partnerica.

3. Dedinja, ki je napotena na pravdo, mora vložiti tožbo v roku 15 dni po pravnomočnosti tega sklepa, o tem pa je dolžna obvestiti zapuščinski oddelek in v zapuščinski spis predložiti kopijo vložene tožbe."

II. D. D. sam krije svoje pritožbene stroške.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zapuščinski postopek prekinilo (točka 1 izreka), C. C. pa napotilo na pravdo, v kateri bo dokazovala, da A. A. nima dedne pravice po pokojnem B. B. kot njegova zunajzakonska partnerica (točka 2 izreka). Dedinja, ki je napotena na pravdo, mora vložiti tožbo v roku 15 dni po pravnomočnosti tega sklepa, o tem pa je dolžna obvestiti zapuščinski oddelek tukajšnjega sodišča in v zapuščinski spis predložiti kopijo vložene tožbe (točka 3 izreka).

2. Zoper točki 2 in 3 sklepa se je iz vseh pritožbenih razlogov pritožila dedinja C. C. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da na pravdo napoti A. A. Navaja, da je A. A. tista, ki se želi uveljaviti kot dedinja po zapustniku v nasprotju z uradno evidenco pristojnih služb. Zgolj neka medsosedska pomoč še ne predstavlja zunajzakonske skupnosti.

3. Na pritožbo sta odgovorila A. A. in D. D. ter predlagala zavrnitev pritožbe.

5. V predmetnem zapuščinskem postopku je nastal spor glede obstoja zunajzakonske skupnosti med zapustnikom in A. A. Dediča D. D. in E. E. sta priznala A. A. dedno pravico kot zunajzakonski partnerici, dedinja C. C. pa ne. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je dedna pravica A. A. bolj verjetna, saj jo priznavata dva dediča ter tudi F. F. in G. G.

6. V skladu s prvim odstavkom 213. člena Zakona o dedovanju (ZD) sodišče napoti na pravdo tisto stranko, katere pravico šteje za manj verjetno. Sodna praksa zastopa stališče, da zapuščinsko sodišče na pravdo napoti preživelega zunajzakonskega partnerja z zahtevkom na ugotovitev, da mu pripada dedna pravica oziroma da je zapustnikov zakoniti dedič, če bo glede na razpoložljive podatke štelo njegovo pravico za manj verjetno

. Prav tako je v sodni praksi zastopano stališče, da je treba pri presoji o tem, koga se napoti na pravdo, upoštevati, da je tisti, ki trdi, da obstaja določena pravica ali pravno razmerje, dolžan to dokazati, ne pa tisti, ki trdi, da pravice ali pravnega razmerja ni.

7. Odločitev o tem, koga bo sodišče napotilo na pot pravde, ne more biti odvisna zgolj od tega, koliko zakonitih dedičev zatrjevano zunajzakonsko razmerje priznava in koliko ne. Sodišče prve stopnje je spregledalo utrjeno stališče sodne prakse, da se na pravdo napoti tistega, ki trdi, da obstaja določena pravica ali pravno razmerje, ne pa tistega, ki zatrjuje, da take pravice ali pravnega razmerja ni. Pravica A. A. je manj verjetna že iz razloga, ker se obstoj zunajzakonske skupnosti v zapuščinskem postopku ne domneva, ampak mora tisti, ki jo zatrjuje, njen obstoj in s tem dedno pravico po zapustniku šele izkazati.

8. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi dedinje C. C. ugodilo in sklep sodišča prve stopnje v 2. in 3. točki izreka spremenilo tako, da je na pravdo zoper zakonite dediče po pokojnem B. B. napotilo A. A. s tožbenim zahtevkom, da ima zakonito dedno pravico po zapustniku kot njegova zunajzakonska partnerica. Dedinja, ki je napotena na pravdo, mora vložiti tožbo v roku 15 dni po pravnomočnosti sklepa, o tem pa je dolžna obvestiti zapuščinski oddelek in v zapuščinski spis predložiti kopijo vložene tožbe (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

9. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določbi 1. odst. 174. člena ZD.

VSL sklep I Cp 1522/2017, I Cp 422/2020, VSL I Cp 808/2023, I Cp 442/2020, III Cp 1161/2009, I Cp 2175/2013, I Cp 1522/2017, I Cp 2311/2018

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 210, 210/2, 210/2-1, 213, 213/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.