VSL Sklep III Cp 1881/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-02

dr. Vesna Bergant Rakočević (preds.), Katja Mramor (poroč.), Maša Butenko

prekinitev pravdnega postopka - pogoji za prekinitev pravdnega postopka - namen - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - postopek po uradni dolžnosti - oprava procesnega dejanja - sklep o začetku postopka - sklicevanje na stališče sodne prakse - pravica do pritožbe - napačen pravni pouk

Prekinitev pravdnega postopka, potem ko je nepravdno sodišče začelo opravljati procesna dejanja na podlagi izvedenskega mnenja, ki nakazuje na potrebo tožnice po skrbniški pomoči v sodnih postopkih, četudi (še) ni izdalo formalnega sklepa o začetku postopka, je pravilna.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom prekinilo pravdni postopek, ker se je začel postopek za postavitev tožnice pod skrbništvo.

2. Zoper sklep o prekinitvi se pritožuje tožnica, kot navaja, iz vseh pritožbenih razlogov, uzakonjenih v 338. členu Zakona o pravdnem postopku.

Napačen in zato nezakonit ter v opreki s pravico do pravnega sredstva naj bi bil že pravni pouk, da zoper izpodbijani sklep ni posebne pritožbe. Odločitev o prekinitvi je po prepričanju tožnice dejansko in pravno napačna, ker se nepravdni postopek za odvzem poslovne sposobnosti ni začel. Nepravdno sodišče naj namreč o tem, ali naj tak postopek po uradni dolžnosti začne, še ne bi izdalo sklepa. Pogoji za prekinitev pravdnega postopka pa bi bili po mnenju tožnice izpolnjeni šele, če bi bil sklep nepravdnega sodišča o uvedbi postopka pravnomočen. Opozarja, da v demokratični pravni državi velja splošna domneva o sposobnosti posameznika. Za zavarovanje tožnice, čeprav je v 100. letu starosti, pa da so na voljo milejši ukrepi od postavitve pod skrbništvo.

4. Sodišče prve stopnje je res narobe zapisalo, da zoper izpodbijani sklep ni posebne pritožbe in se sklicalo na zakonsko določbo, ki to predpisuje za spore majhne vrednosti. A je tožnica pravico do pritožbe, ki ji jo daje zakon, sama uzrla in jo uveljavila, pritožbeno sodišče pa o njeni pritožbi odloča. Zmoten pravni pouk tako zanjo nima negativnega učinka.

5. Tožnica ocenjuje, da pogoji za prekinitev niso bili izpolnjeni, ker nepravdno sodišče o tem, da se tak postopek začne, ni izdalo sklepa (ki bi ga tožnica prejela), kaj šele, da bi bil ta pravnomočen. Pritožbeno sodišče ocenjuje, da so bili pogoji za prekinitev iz 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP kljub temu izpolnjeni. Bistveno namreč je, da je pravdno sodišče ob prekinitvi postopka ugotovilo, da nepravdno sodišče po uradni dolžnosti opravlja procesna dejanja v postopku postavitve tožnice pod skrbništvo in da ima podlago za to v izvedenskem mnenju o tožničini okrnjeni procesni sposobnosti. Zakon o nepravdnem postopku

v tretjem odstavku 57. člena določa, da začne sodišče postopek za postavitev pod skrbništvo po uradni dolžnosti, če izve za okoliščine, iz katerih izhaja utemeljen razlog, zaradi katerega je treba določeno osebo postaviti pod skrbništvo. Da je treba o začetku postopka postavitve pod skrbništvo izdati sklep, ni izrecna zakonska zahteva, je pa takšno stališče mogoče zaslediti v sodni praksi. To stališče posameznika, za čigar skrbništvo gre, ščiti pred tem, da bi postopek (katerega samodejna posledica je denimo zaznamba postopka postavitve pod skrbništvo v zemljiški knjigi) po uradni dolžnosti tekel brez dovolj otipljive podlage za sklepanje o posameznikovi potrebi po skrbništvu.

6. V pričujočem primeru je prvostopenjsko sodišče v trenutku prekinitve postopka: (i) imelo pred seboj izvedensko mnenje, pridobljeno v drugi pravdni zadevi, ki nakazuje na potrebo tožnice po skrbniški pomoči pri nastopanju v sodnih postopkih (priloga C5 sodnega spisa); (ii) imelo podatek nepravdnega sodišča, da je zato postopek postavitve pod skrbništvo v fazi poziva centru za socialno delo k izjavi (uradni zaznamek na list. št. 250 sodnega spisa). Prekinitev pravdnega postopka, potem ko je nepravdno sodišče na podlagi opisanega izvedenskega mnenja začelo opravljati procesna dejanja, četudi (še) ni izdalo formalnega sklepa o začetku postopka, je zato pravilna. S tem je izpolnjen namen prekinitve pravdnega postopka, to je preprečiti, da bi ta tekel, čeprav stranka visoko verjetno v njem ne zmore polno sodelovati.

7. Pritožbeni stroški so nadaljnji pravdni stroški. O njih bo zato odločeno s končno odločbo (četrti odstavek 163. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 37/07 - ur. p. b. in nasl. - v nadaljevanju ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/1, 206/1-3

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 57, 57/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.