VSL Sklep III Cp 1895/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-02

dr. Vesna Bergant Rakočević (preds.), Katja Mramor (poroč.), Maša Butenko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - RAZLASTITEV

sklep o ustavitvi postopka - ustavitev nepravdnega postopka - nadaljevanje postopka po pravilih pravdnega postopka - odškodnina za razlaščeno nepremičnino - razmerje med pravdnim in nepravdnim postopkom - dejanska razlastitev - namembnost zemljišča ob razlastitvi

O tem, katero namembnost je treba upoštevati pri odmeri odškodnine zaradi razlastitve, odloča sodišče v nepravdnem postopku. To velja, četudi utemeljuje predlagatelj namembnost in s tem višino odškodnine z dejstvom, da je bil dejansko nedovoljeno razlaščen že pred izdajo razlastitvene odločbe.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II. Izrek o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se nepravdni postopek št. N 49/2021 ustavi (I. točka izreka) in se po pravnomočnosti nadaljuje po pravilih pravdnega postopka pred pristojnim Okrožnim sodiščem v Krškem (II. točka izreka).

2. Zoper sklep se pritožuje predlagatelj iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi oziroma zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Opredeljuje tudi svoje pritožbene stroške. Navaja, da se v obravnavanem postopku presoja vprašanje odškodnine za razlaščene nepremičnine, pri čemer mora nepravdno sodišče upoštevati in samo razrešiti vsa relevantna dejanska in pravna vprašanja. Okoliščine, na katere opozarja predlagatelj, se nanašajo na višino odškodnine in jih je treba pri odločanju upoštevati. Te okoliščine pa ne pomenijo, da je med strankama sporen temelj zahtevka, niti ne utemeljujejo ustavitve nepravdnega postopka.

3. Nasprotna udeleženka na pritožbo ni odgovorila.

5. Nasprotnemu udeležencu je predlagateljica razlastila šest nepremičnin

zaradi pridobitve oziroma prevzema objektov gospodarske javne infrastrukture - ekološkega otoka in cestnih povezav. V tem nepravdnem postopku je predlagatelj vložil predlog za odmero odškodnine za razlaščene nepremičnine.

6. Izpodbijana odločitev temelji na stališču, da se po Zakonu o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) o odškodnini zaradi razlastitve odloča le v primeru, ko temelj odškodnine ni sporen. Ker da predlagatelj uveljavlja tudi odškodnino zaradi kršitve v preteklosti sklenjene pogodbe z nasprotno udeleženko, je treba po oceni sodišča prve stopnje odločiti po pravilih pravdnega postopka. Le tako je namreč mogoče zagotoviti celovito in hkratno rešitev vprašanj glede temelja in višine odškodnine - torej tako na podlagi razlastitvene odločbe kot tudi na podlagi zatrjevane kršitve pogodbe in predhodnega dogovora z nasprotno udeleženko. Navedeno stališče je zmotno.

7. Predlagatelj v postopku ne uveljavlja (samostojnega) odškodninskega zahtevka iz naslova kršitve pogodbe ali drugega civilnopravnega razmerja. V njem res trdi, da ga je razlastitvena upravičenka v preteklosti izigrala s pogodbo o ustanovitvi neprave stvarne služnosti za potrebe izgradnje komunalne infrastrukture in ga s tem

razlastila že mnogo pred izdajo odločbe o razlastitvi. Predlagatelj si zato prizadeva, naj sodišče to okoliščino upošteva kot pomemben dejavnik pri določitvi višine odškodnine. Okoliščine o domnevno protipravnem ravnanju razlastitvene upravičenke torej navaja kot dejstvo (dejavnik), pomembno za presojo vprašanja, katero namembnost zemljišča (z ali brez upoštevanja stvarnih služnosti) naj prvostopenjsko sodišče uporabi pri določitvi odškodnine.

8. Odločanje o tem, katero namembnost je treba upoštevati pri odmeri odškodnine zaradi razlastitve, sodi v okvir nepravdnega postopka, saj gre za vprašanje višine odškodnine oziroma meril za njeno določitev. Na to smiselno opozarja tudi Vrhovno sodišče, ko poudarja, da niti v primerih t. i. dejanskih (

) razlastitev, v katerih vidi predlagatelj podobnost s svojim, ni treba voditi (dodatnega) pravdnega postopka.

Tudi v takšnih primerih o odškodnini za razlaščeno zemljišče odloči sodišče v nepravdnem postopku, ne glede na to, ali pri odmeri upošteva namembnost zemljišča ter dejansko stanje ob odvzemu posesti ali pa namembnost ob formalni razlastitvi oziroma neposredno pred izdajo akta, ki je podlaga za razlastitev.

9. Pravilna uporaba prava torej pove, da je treba nadaljevati nepravdni postopek. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ugodilo in sklep o ustavitvi nepravdnega postopka ter o nadaljevanju postopka po pravilih pravdnega postopka razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

10. V postopku za določitev odškodnine ZNP-1 v 139. členu določa, da stroške postopka trpi udeleženec, ki mu je naloženo plačilo odškodnine, če višina odškodnine presega vrednost, ki je bila upravičencu ponujena pred začetkom sodnega postopka. V ostalih primerih stroške krije upravičenec. Ker je pritožbeno sodišče razveljavilo izpodbijani sklep in se bo postopek nadaljeval pred sodiščem prve stopnje, znesek prisojene odškodnine še ni znan. Zato je pritožbeno sodišče, ob smiselni uporabi tretjega odstavka 165. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1, izrek o stroških pritožbenega postopka pridržalo za končno odločbo.

Parc št. 66/30 in 66/27, k. o. ... ter parc. št. 643/1, 643/3, 643/4, 643/5, k. o. ... .

Gl. recimo zapisnik z dne 23. 5. 2024 (list. št. 123 - 127), kjer je predlagatelj vztrajal pri vrednotenju nepremičnin po cenah za stavbna zemljišča brez upoštevanja stvarnih služnosti. Nasprotna udeleženka se je na drugi strani zavzemala za vrednotenje po cenah za stavbna zemljišča, namenjena izgradnji objektov gospodarske javne infrastrukture, ob upoštevanju v zemljiški knjigi vpisanih stvarnih služnosti (gl. pripravljalno vlogo z dne 22. 8. 2023, na list. št. 97 - 99).

Po oceni Vrhovnega sodišča ni podlage, da bi razlikovali položaj pravnih in dejanskih razlaščencev. Njihov položaj je v bistvenem enak v tem, da je razlastitveni upravičenec vendarle sprožil ustrezen razlastitveni postopek (pa čeprav naknadno), ki je predpostavka nepravdnega postopka, in zato mora biti enaka tudi njihova obravnava. (gl. VSRS Sklep II Ips 157/2018).

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 19, 19/1, 137, 138, 139

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.