VSL Sklep IV Cpg 106/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-13

Tadeja Zima Jenull (preds.), Renata Horvat (poroč.), mag. Sonja Ilovar Gradišar

izbris iz sodnega registra brez likvidacije - dovoljenje lastnika nepremičnine za prijavo poslovnega naslova - preklic dovoljenja za poslovanje na naslovu

Od trenutka, ko je bil v sodni register vpisan poslovni naslov pravne osebe skladno s tedaj veljavno zakonodajo, preklic dovoljenja za poslovanje na navedenem naslovu oziroma sprememba lastništva objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe, nista razloga, ki bi ju bilo mogoče umestiti v domnevno bazo iz druge alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP kot razlog za izbris subjekta iz sodnega registra brez likvidacije.

V primerih, ko overjena izjava (dovoljenje) lastniku objekta sploh ni (bila) potrebna, gole navedbe (sedanjega) lastnika, da subjekt vpisa nima dovoljenja lastnika objekta, ne zadoščajo za začetek postopka izbrisa iz sodnega registra brez likvidacije.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog za začetek postopka izbrisa subjekta vpisa iz sodnega registra brez likvidacije, ki ga je vložil predlagatelj A. A. Navedlo je, da bi bil predlagatelj, ki trdi, da je solastnik v deležu do 2/3 nepremičnine na naslovu ..., ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov subjekta vpisa, procesno legitimiran za vložitev predloga za začetek postopka izbrisa le, če bi trdil, da subjektu vpisa v svojem objektu nikoli ni dal dovoljenja za vpis poslovnega naslova v sodnem registru. Ugotovilo namreč je, da je bil subjekt vpisa ustanovljen 22. 8. 2007, ko po takrat veljavnem Zakonu o sodnem registru (ZSReg) za vpis družbe v sodni register še ni bilo predpisano dovoljenje lastnika objekta, da subjektu vpisa dovoljuje poslovanje na poslovnem naslovu. Obveznost predložitve takšne izjave je bila predpisana šele z Zakonom o spremembah in dopolnitvah ZGD-1H (Uradni list RS, št. 82/2013 z dne 8. 10. 2013). Zato ob vpisu v sodni register subjekt vpisa dovoljenja lastnika objekta še ni potreboval. Neživljenjsko pa naj bi tudi bilo, da bi glede na to, da je predlagatelj A. A. večinski družbenik subjekta vpisa, katerega izbris predlaga, tudi lastnik nepremičnine, na kateri ima subjekt vpisa registriran poslovni naslov, subjekt vpisa kakorkoli z vpisom poslovnega naslova v sodni register posegel v uresničevanje njegove lastninske pravice, tovrstnih zlorab pa predlagatelj tudi naj ne bi zatrjeval. Predlagatelj po oceni sodišča prve stopnje tudi ne more uspeti s trditvami, da subjekt vpisa na naslovu ... ne posluje, saj bi takšne trditve sodišče preizkušalo le, če bi bil začet izbrisni postopek brez likvidacije po uradni dolžnosti po prvi ali tretji alineji 2. točke drugega odstavka 427. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP).

2. Pritožnik očita sodišču prve stopnje, da je napačno zapisalo, da je predlagatelj večinski družbenik subjekta vpisa, katerega izbris predlaga, saj predlagatelj ni in tudi nikoli ni bil vpisan kot družbenik, direktor, prokurist ali katerakoli druga oseba, ki je vpisana pri subjektu vpisa. Nadalje mu očita, da je brez pravne podlage v ta postopek uvajalo preiskovalno načelo, saj je po uradni dolžnosti preiskovalo dejstva in okoliščine, ki s strani predlagatelja niso bila zatrjevana. Trdi, da je v konkretni zadevi povsem jasno, da subjekt vpisa nima soglasja lastnika objekta za poslovanje, saj je predlagatelj postal lastnik nepremičnine - objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov subjekta vpisa, na podlagi Notarskega zapisa izročilne pogodbe opr. št. SV 852/2012 z dne 5. 10. 2012, kar naj bi dokazovalo, da predlagatelj v letu 2007, ko je bil subjekt vpisa vpisan v sodni register, ni in tudi ni mogel dati soglasja za poslovanje na tem naslovu, ker takrat sploh še ni bil lastnik objekta. Glede na navedeno naj bi bilo torej jasno, da subjekt vpisa nima soglasja za poslovanje lastnika objekta in so izpolnjeni zakonski pogoji iz 427. člena ZFPPIPP za izbris.

4. ZFPPIPP v drugi alineji 2. točke drugega odstavka 427. člena kot izbrisni razlog določa domnevo, da velja, da subjekt vpisa ne posluje na poslovnem naslovu, vpisanem v sodni register, če je kot njegov poslovni naslov v sodni register vpisan naslov, na katerem je objekt, katerega lastnik je druga oseba, ki mu ni dala dovoljenja za poslovanje na tem naslovu. Upravičeni predlagatelj začetka postopka izbrisa je tako v skladu z določbo prvega odstavka 433. člena ZFPPIPP tudi oseba, ki je lastnik objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe.

5. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je bil šele z 11. členom Zakona o spremembah in dopolnitvah ZGD-1H (Uradni list RS, št. 82/2013 z dne 8. 10. 2013) dopolnjen 4. člen ZSReg in določena obveznost predložitve overjene izjave lastnika objekta na poslovnem naslovu, navedenem v prijavi za vpis v sodni register, da subjektu vpisa dovoljuje poslovanje na tem naslovu. Navedena določba je začela veljati z začetkom veljavnosti ZGD-1H, to je dne 9. 10. 2013. Pred tem veljavni ZSReg predložitve izjave lastnika objekta, da subjektu vpisa dovoljuje poslovanje na tem naslovu, ob prijavi za vpis ni določal.

6. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je predlagatelj v predlogu za izbris subjekta vpisa iz sodnega registra brez likvidacije navedel, da subjekt vpisa nima soglasja lastnika niti pravnega temelja za poslovanje na poslovnem naslovu. Ni pa trdil, da takšnega soglasja ni nikoli imel. Sodišče prve stopnje je pravilno presodilo, da bi bil predlagatelj procesno legitimiran le, če bi trdil, da subjekt vpisa v njegovem objektu nikoli ni imel dovoljenja za vpis poslovnega naslova v sodni register. Domnevne baze iz druge alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP za obstoj izbrisnega razloga iz 2. točke prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP namreč ni mogoče širiti tudi na primere, ko je ob prijavi za vpis poslovnega naslova subjekt vpisa imel soglasje lastnika objekta za poslovanje na tem naslovu, pa mu ga je lastnik objekta kasneje preklical

ali pa se je spremenil lastnik objekta. Od trenutka, ko je bil v sodni register vpisan poslovni naslov pravne osebe skladno s tedaj veljavno zakonodajo, preklic dovoljenja za poslovanje na navedenem naslovu

oziroma sprememba lastništva objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe, nista razloga, ki bi ju bilo mogoče umestiti v domnevno bazo iz druge alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP kot razlog za izbris subjekta iz sodnega registra brez likvidacije. Predlagatelj ima v takšnih primerih možnost z drugimi pravnimi sredstvi doseči izpraznitev poslovnih prostorov, ki jih zaseda subjekt vpisa, o čemer se je že izrekla sodna praksa. Ker postopek prenehanja pravne osebe in njen izbris iz sodnega registra poteka brez izrecno izražene volje pravne osebe, je treba ta institut že po naravi stvari jemati skrajno resno in občutljivo ter ga v vsakem primeru tolmačiti ozko (kot izjemo).

7. Predlagatelj je v pritožbi navedel, da je postal lastnik nepremičnine na podlagi Notarskega zapisa izročilne pogodbe SV 852/2012 z dne 5. 10. 2012, ni pa trdil, niti v pritožbi niti v predlogu za izbris, da subjekt vpisa soglasja lastnika za poslovanje na naslovu ... pred tem ni imel. Glede na navedeno ni mogoče pritrditi pritožniku, da je obrazložitev sodišča prve stopnje sama s seboj v nasprotju, ker je zapisalo, da je bil subjekt vpisa vpisan 22. 8. 2007, ko po takratni zakonodaji še ni bilo predpisano dovoljenje lastnika objekta, da subjektu vpisa dovoljuje poslovanje na poslovnem naslovu in dovoljenje lastnika objekta takrat sploh še ni potreboval, ker da je predlagatelj postal lastnik predmetne nepremičnine šele leta 2012 in da zatorej v letu 2007 ni mogel dati soglasja za poslovanje na tem naslovu. Kot že navedeno, se v primeru poznejših sprememb lastništva objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe, ne zahteva novo dovoljenje lastnika nepremičnine.

8. V primerih, ko overjena izjava (dovoljenje) lastniku objekta sploh ni (bila) potrebna, gole navedbe (sedanjega) lastnika, da subjekt vpisa nima dovoljenja lastnika objekta, ne zadoščajo za začetek postopka izbrisa iz sodnega registra brez likvidacije.

9. Glede na zgoraj navedeno sicer zmotna ugotovitev sodišča prve stopnje, da je predlagatelj večinski družbenik subjekta vpisa, katerega izbris predlaga, na pravilnost odločitve ni vplivala.

10. Pritožba se ob povedanem izkaže kot neutemeljena. Pritožbeno sodišče jo je zato zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 39. člena ZSReg v zvezi s 429. členom ZFPPIPP), ko je ta uspešno prestal tudi pritožbeni preizkus po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 429. členom ZFPPIPP, 19. členom ZSReg in 42. členom ZNP-1).

11. Na ostale pritožbene navedbe pritožbeno sodišče ni odgovarjalo, ker niso odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 429. členom ZFPPIPP, 19. členom ZSReg in 42. členom ZNP-1)

Prim. sklep VSL IV Cpg 627/2018 z dne 29. 8. 2018.

Prim. VSL Sklep IV Cpg 129/2017 z dne 24. 8. 2017, VSL Sklep IV Cpg 1124/2016 z dne 26. 10. 2016, VSC Sklep IV Cpg 341/2019 z dne 29. 5. 2019, VSC Sklep II Cpg 64/2021 z dne 7. 7. 2021, VSC Sklep II Cpg 123/2022 z dne 23. 11. 2022, VSC Sklep I Cpg 77/2023 z dne 20. 9. 2023.

Prim. sklep VSK Cpg 191/2019 z dne 8. 1. 2020.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 427, 427/1, 427/1-2, 427/2, 427/2-2, 433

Zakon o sodnem registru (1994) - ZSReg  - člen 4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.