VSL Sklep IV Cp 496/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-28

Karmen Ceranja (preds.), mag. Nataša Ložina (poroč.), Bojan Breznik

razveza zakonske zveze - nevzdržnost skupnega življenja

Za razvezo zakonske zveze namreč zadošča, da je zakonska zveza postala nevzdržna (že) za enega od zakoncev.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom razvezalo zakonsko zvezo, ki sta jo dne 7. 7. 2007 pred matičnim uradom v Avstriji sklenila udeleženca A. A. in B. B.

2. Zoper sklep se pritožuje nasprotna udeleženka, brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov. Pojasnjuje, da ima hude težave z zdravjem zaradi zaznavanja elektromagnetnega sevanja. Predlagatelj nima več interesa, da bi se ubadal z njenimi težavami ter jo je iz izključil iz svojega službenega in interesnega življenja. Leta 2023 se je pod vplivom oseb, ki so se že ločile, odločil za razvezo. Opozarja na stavek oziroma zavezo ob sklenitvi zakonske zveze: "v slabem in dobrem". Predlagatelj je predlagal razvezo z navedbo, da je odnos postal nevzdržen, ker nimata več nikakršnih skupnih interesov, kar ni res. Tudi ni res, da naj bi se nasprotna udeleženka že odselila iz njunega skupnega prebivališča, saj še vedno živi na naslovu v L., in je doma vsak dan. Res je, da po odločitvi predlagatelja komunikacije med udeležencema ni. Nasprotna udeleženka je predlagala predlagatelju zakonsko posvetovalnico, vendar jo je zavrnil in ni bil pripravljen za nikakršen dialog s strokovno osebo. Razume, da predlagatelj težko prenaša stanje, v kakršnem je nasprotna udeleženka, a misli, da ni rešitev, da se vrže puško v koruzo. Lahko je zapisati, da je zakonska zveza postala nevzdržna, vprašanje pa je, zakaj in pod kakšnimi pogoji oziroma razlogi. Sprašuje se, kaj je predlagatelj naredil v smeri, da bi skupaj našla rešitev, namesto da samo išče rešitev za razdor. V dopolnitvi pritožbe predlagateljica še navaja, da sklepu niso bile priložene priloge pod številko ena, sedem in osem in prosi za kopije teh prilog.

3. Predlagatelj v odgovoru na pritožbo tej nasprotuje in predlaga njeno zavrnitev s stroškovno posledico.

5. V skladu z 98. členom Družinskega zakonika (DZ) sme vsak zakonec zahtevati razvezo zakonske zveze, če je ta zanj iz kateregakoli vzroka nevzdržna. Kadar sodišče razveže zakonsko zvezo na tej podlagi, odloči tudi o varstvu, vzgoji in preživljanju skupnih otrok ter o njihovih stikih s starši, pri čemer mora ugotoviti, kako bodo koristi otrok najbolje zagotovljene.

6. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da udeleženca nimata skupnih mladoletnih otrok, zato v tem postopku ni bilo treba odločati o varstvu, vzgoji in preživljanju skupnih mladoletnih otrok ter o stikih otrok s starši. Na podlagi izpovedi predlagatelja je sodišče zaključilo, da je za predlagatelja zakonska zveza z nasprotno udeleženko nevzdržna. Predlagatelj ne želi biti več v zakonski zvezi z nasprotno udeleženko. Njuna dejanska življenjska skupnost je že razpadla in tudi (obojestranske) čustvene navezanosti ni več, ni skupnih točk. Glede na ugotovljeno dejansko stanje je sodišče zaključilo, da zakonska zveza udeležencev nima več takšne vsebine, kot jo mora zakonska zveza imeti

in da ugotovljene okoliščine, da zakonska skupnost dejansko ne obstoji, da med udeležencema ni ustrezne komunikacije, da ni čustvene navezanosti in skupnih ciljev, izpolnjujejo pravni standard nevzdržnosti zakonske zveze.

7. Nasprotna udeleženka v zvezi s povzetimi ugotovitvami sodišča prve stopnje v pritožbi nasprotuje izpovedi nasprotnega udeleženca, da se je spomladi (v letu 2024) odselila in zatrjuje, da živi še vedno na naslovu v L., kjer je doma vsak dan. Trdi tudi, da ni res, da je odnos postal nevzdržen, ker udeleženca nimata več skupnih interesov. Pritrjuje pa ugotovitvi, da komunikacije med udeležencema ni, ter navaja, da predlagatelj nima interesa ubadati z njenimi težavami, on se je odločil za razvezo, zakonsko posvetovalnico pa je zavrnil. Lahko bi se pogovoril s predlagateljico, da bi našla rešitev, vendar je iskal le rešitev za razdor.

8. S svojimi pritožbenimi navedbami (ki so v skladu s prvim odstavkom 337. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) nedopustne pritožbene novote) nasprotna udeleženka ni izpodbila zaključka sodišča prve stopnje, da je za predlagatelja zakonska zveza postala nevzdržna, kar je odločilno dejstvo na podlagi 98. člena DZ. Glede na ugotovljeno dejansko stanje je sodišče prve stopnje utemeljeno zaključilo, da je v tej zadevi izpolnjen pravni standard nevzdržnosti zakonske zveze. Za razvezo zakonske zveze namreč zadošča, da je zakonska zveza postala nevzdržna (že) za enega od zakoncev. Kot je navedlo sodišče prve stopnje, obstoj oziroma trajanje zakonske zveze temelji na svobodni odločitvi vsakega zakonca, da živi v partnerski zvezi. Takšne volje pri predlagatelju, kot smiselno v pritožbi navaja tudi sama nasprotna udeleženka, ni več. Kot pravilno navaja predlagatelj v odgovoru na pritožbo, sicer razlogi za nevzdržnost zakonske zveze oziroma dejstvo, kdo od zakoncev je odgovoren, da je zakonska zveza postala nevzdržna, pri razvezi zakonske zveze niso odločilnega pomena.

9. V zvezi z dopolnitvijo pritožbe je nasprotni udeleženki že sodišče prve stopnje pojasnilo, da izpodbijani sklep nima prilog (list. št. 37).

10. Glede na navedeno je torej sodišče prve stopnje ob ugotovljenem dejanskem stanju pravilno uporabilo materialno pravo in zakonsko zvezo udeležencev na podlagi 98. člena DZ razvezalo. Ker sodišče druge stopnje ob preizkusu izpodbijanega sklepa tudi ni ugotovilo kršitev določb postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (353. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

11. Predlagatelj je v odgovoru na pritožbo predlagal, da se nasprotni udeleženki naloži, da mu povrne stroške pritožbenega postopka. Konkretnih stroškov ni priglasil in specificiral, zato sodišče druge stopnje o njegovih stroških ni odločalo.

Zakonska zveza temelji na obojestranski čustveni navezanosti, na vzajemnem spoštovanju, zaupanju in medsebojni pomoči (20. člen DZ).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 20, 98

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.