VSL Sklep III Cp 2308/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-06

predlog za delno oprostitev plačila sodne takse - obvezne sestavine vloge - nepopoln predlog - popoln predlog - zavrženje predloga - pogoji za meritorno obravnavanje tožbe

Predlog za oprostitev plačila sodne takse je imel vse obvezne/potrebne sestavine. Podlage za zavrženje vloge kot nepopolne ni bilo.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje

zavrglo tožničin predlog za oprostitev plačila sodnih taks z dne 1. 9. 2025.

2. Zoper izpodbijani sklep se pravočasno in iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) pritožuje tožnica. Predlaga, da višje sodišče pritožbi ugodi, sklep razveljavi in jo oprosti plačila sodnih taks ali ji omogoči obročno plačilo oz. odloži plačilo sodne takse. Meni, da je izpodbijani sklep napačen. Sodišče bi moralo o predlogu vsebinsko odločati, saj razpolaga z vsemi podatki, potrebnimi za vsebinsko presojo o oprostitvi plačila sodne takse. Sicer pa so podatki dostopni v uradnih evidencah in bi jih sodišče lahko pridobilo po uradni dolžnosti. Opozarja, da je poleg oprostitve plačila sodne takse predlagala tudi obročno plačilo oz. odložitev plačila sodne takse, o čemer sodišče ni odločalo.

4. Uvodoma pritožbeno sodišče pojasnjuje, da je sodišče odločilo o celotnem predlogu tožnice; torej o predlogu, ki je vključeval predloge za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse za postopek o pritožbi zoper sodbo. V okvir taksne oprostitve (poleg celotne ali delne oprostitve) sodi tudi odloženo ali obročno plačilo takse. Pritožbeni očitek, da je sodišče odločilo le delno o predlogu, zato ni utemeljen.

5. Izpodbijana odločitev temelji na ugotovitvi, da je predlagateljica vložila nepopoln predlog za taksno oprostitev, ki ga kljub izrecnemu pozivu sodišča v sklepu z dne 9. 9. 2025 v danem roku ni ustrezno dopolnila. Ta odločitev ni pravilna.

6. Drugi odstavek 12. člena Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju: ZST-1) predpisuje sestavine taksnega predloga, tretji odstavek pa podrobneje razmeji, kdaj sodišče ravna v skladu s pravili o nepopolnih vlogah

in kdaj o predlogu (vsebinsko) odloči. Zaradi predlagalne narave postopka trditveno breme še vedno nosi stranka, preiskovalno načelo pa se uporablja le izjemoma. Vendar se pritožbeno sodišče pridržuje novejši sodni praksi,

ki se zavzema za to, da sodišče taksne predloge vsebinsko obravnava, če s potrebnimi podatki (znotraj spisovne dokumentacije) razpolaga že sámo.

7. V obravnavani zadevi je imelo sodišče pred seboj poleg osebnega imena, priimka in naslova tožnice tudi njeno enotno matično številko (EMŠO) (1. alineja drugega odstavka 12. člena ZST-1). Na podlagi te bi lahko v centralnem registru prebivalstva pridobilo njeno davčno številko in podatek o državljanstvu. Podatek o EMŠO sodišču omogoča pridobitev podatkov o materialnem položaju tožnice, in sicer po uradni dolžnosti (sedmi odstavek 12.a člena ZST-1). Podatki o dohodkih in premoženju, o katerem se podatki vodijo v obstoječih zbirkah podatkov, niso obvezna sestavina predloga in te pridobi sodišče po uradni dolžnosti (5. alineja drugega odstavka 12. člena ZST-1). V 4. alineji drugega odstavka 12. člena ZST-1 so kot obvezna sestavina predloga določeni (tudi) podatki o dohodkih in premoženju, o katerih se ne vodijo zbirke podatkov iz petega odstavka 12.a člena zakona. Ker takih dohodkov in premoženja tožnica ni navedla, to pomeni, da jih nima. Obvezne sestavine taksnega predloga, kot so podpis tožnice in podatki o zadevi, so v taksnem predlogu z dne 1. 9. 2025 izrecno navedeni (3. in 7. alineja drugega odstavka 12. člena ZST-1).

Izostanek obveznih podatkov o družinskih članih ob tožničini izrecni navedbi v taksnem predlogu, da bi bilo s plačilom sodne takse ogroženo njeno preživljanje, pa indicira, da jih tožnica nima oz. da je samska.

8. Glede na opisane ugotovitve pritožbeno sodišče ocenjuje, da ni bilo podlage za zavrženje vloge kot nepopolne. Predlog je imel vse obvezne/potrebne sestavine. Zato je pritožbi delno ugodilo in razveljavilo sklep (3. točka 365. člena ZPP). Pritožbeno sodišče zadevo vrača sodišču v nov postopek, v katerem bo moralo ravnati skladno s petim odstavkom 12a. člena ZST-1 ter iz uradnih evidenc in baz podatkov pridobiti potrebne podatke, nato pa skrbno in temeljito presoditi tožničino premoženjsko stanje in o njenem taksnem predlogu (o oprostitvi oz. obročnem in odložnem plačilu) vsebinsko odločiti.

9. Kljub uspehu s pritožbo tožnica nosi svoje stroške pritožbenega postopka, saj gre pri predmetnem postopku v zvezi s taksno oprostitvijo za razmerje med sodiščem (oz. državo), ki je vodilo postopek, in stranko ter ne za razmerje med pravdnima strankama, ko bi morala nasprotna stranka povrniti drugi stranki njene pravdne stroške.

V primeru, ko predlog predpisanih obveznih podatkov in izjav ne vsebuje. To ne velja za podatke o dohodkih in premoženju stranke in njenih družinskih članov iz tretjega in četrtega odstavka 12.a člena tega zakona ter podatke o premoženju iz prve alineje prvega odstavka 12.b člena tega zakona, s katerim stranka dejansko ne more razpolagati, izjave stranke in njenih polnoletnih družinskih članov iz pete in šeste alineje prejšnjega odstavka ter podpise polnoletnih družinskih članov stranke.

Glej sklepe VSL III Cp 1756/2025, III Cp 1169/2024, III Cp 829/2024, III Cp 146/2025, III Cp 677/2024, III Cp 842/2025 itd.

Tožničin predlog je podpisan s strani odvetnika, ki ga je pooblastila za zastopanje.

Tudi sicer je iz vsebine preteklih tožničinih vlog v spisu sklepati, da tožnica nima družine oz. družinskih članov.

V obravnavani zadevi je tožnica v predlogu navedla, da bi bilo s plačilom sodne takse ogroženo njeno preživljanje. V tem se ta primer razlikuje od primerov (VSL III Cp 1169/2024, III Cp 2215/2024, IIII Cp 1074/2025 id.), v katerih je višje sodišče sicer potrdilo zavrženje taksnega predloga, ker je stranka sama trdila, da ima družinske člane oz. družino, za katere (tudi po pozivu na dopolnitev predloga) v okviru trditvene podlage in bremena ni navedla vsaj njihovih osebnih imen in priimkov, kot obveznih sestavin iz 2. alineje drugega odstavka 12. člena ZST-1, ali pa je bil predlog vsebinsko prazen (ni bilo trditev stranke, da bi bilo v primeru plačila sodne takse ogroženo njeno preživljanje in/ali preživljanje njenih družinskih članov).

V primeru dvoma lahko to dejstvo po uradni dolžnosti preveri v zbirki podatkov eRISK. Po VSL sklepu III Cp 677/2024 to že predstavlja vsebinsko obravnavo predloga.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 12, 12/2, 12a, 12b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.