TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep I Cp 1613/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-08

V skladu z drugim odstavkom 334. člena ZPP lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Ker je bil umik pritožbe podan pred odločitvijo o njej, je sodišče druge stopnje z ugotovitvijo umika pritožbe zaključilo postopek.

II. Privotoženka A. A. je dolžna tožeči stranki v roku 15 dni plačati 839,97 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od izteka 15-dnevnega roka dalje do plačila.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje razsodilo, da nepremičnina ID znak: parcela ... predstavlja skupno premoženje tožencev A. A. in pokojnega B. B., ki je umrl ... 2020, pri čemer sta deleža tožencev na tej nepremičnini enaka in sta lastnika te nepremičnine vsak do 1/2 (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da v roku 15 dni tožeči stranki povrne 5.947,70 EUR stroškov postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po izteku paricijskega roka dalje do plačila (II. točka izreka).

2. Prvotoženka A. A. je zoper navedeno sodbo vložila pritožbo zaradi bistvenih kršitev določb postopka, zmotne uporabe materialnega prava in zmotne ter nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Sodišču druge stopnje je predlagala, da spremeni sodbo sodišča prve stopnje tako, da v celoti zavrne tožbeni zahtevek ter spremeni odločitev o višini priznanih stroškov. Hkrati je priglasila stroške pritožbenega postopka.

3. Na pritožbo je odgovorila tožeča stranka in sodišču druge stopnje predlagala, da pritožbo kot neutemeljeno zavrne ter zahtevala povrnitev priglašenih stroškov pritožbenega postopka.

4. Pred odločitvijo o pritožbi je pritožnica z vlogo z dne 11. 11. 2025 pritožbo umaknila z navedbo, da je dosegla izvensodno poravnavo s tožečo stranko in predlagala, da se zadevni postopek ustavi. Zaradi umika pritožbe je zaprosila tudi za vrnitev dela že plačane sodne takse.

5. V skladu z drugim odstavkom 334. člena ZPP

lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Ker je bil umik pritožbe podan pred odločitvijo o njej, je sodišče druge stopnje z ugotovitvijo umika pritožbe zaključilo postopek.

6. Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na drugem odstavku 158. člena ZPP, ki določa, da mora stranka, ki umakne pravno sredstvo nasprotni stranki, povrniti stroške, nastale zaradi vložitve pravnega sredstva. Sodišče je tožeči stranki priznalo priglašenih 1.125 točk za sestavo odgovora na pritožbo, 2 % za materialne stroške ter 22 % DDV na odvetniško storitev.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cpg 1/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-08

prepozna pritožba - vložitev po izteku zakonskega roka - zavrženje pritožbe

Sodišče prve stopnje je tožečo stranko v pravnem pouku sodbe z dne 26. 9. 2025 poučilo, da je moč pritožbo zoper njo vložiti v roku 8 dni od prejema njenega pisnega odpravka. Tožeči stranki je bil pisni odpravek osebno vročen dne 30. 9. 2025, kljub temu pa je pritožbo zoper njo vložila priporočeno na pošto dne 9. 10. 2025, torej po izteku zakonskega roka za njeno vložitev, ki je pretekel s potekom dne 8. 10. 2025. Kadar je pritožba vložena prepozno, jo je treba zavreči in njeno vsebinsko obravnavanje ni dopustno (prvi in drugi odstavek 343. člena ZPP). Ker tega v skladu z zakonskim pooblastilom ni storilo že sodišče prve stopnje, jo je zavrglo sodišče druge stopnje (346. člen ZPP).

II. Pravdni stranki sami nosita svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke na plačilo 700,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 8. 2022 dalje do plačila (I.) ter tožeči stranki naložilo plačilo 502,98 EUR pravdnih stroškov, v 8 dneh od prejema sodbe, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od prvega dne po preteku osemdnevnega roka do plačila (II.).

2. Zoper sodbo se pritožuje tožeča stranka, ki obrazloženo navaja, zakaj se z odločitvijo ne strinja. Tožena stranka je v odgovoru predlagala njeno zavrnitev. Pravdni stranki priglašata vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Sodišče prve stopnje je tožečo stranko v pravnem pouku sodbe z dne 26. 9. 2025 poučilo, da je moč pritožbo zoper njo vložiti v roku 8 dni od prejema njenega pisnega odpravka. Tožeči stranki je bil pisni odpravek osebno vročen dne 30. 9. 2025,

kljub temu pa je pritožbo zoper njo vložila priporočeno na pošto dne 9. 10. 2025,

torej po izteku zakonskega roka za njeno vložitev, ki je pretekel s potekom dne 8. 10. 2025. Kadar je pritožba vložena prepozno, jo je treba zavreči in njeno vsebinsko obravnavanje ni dopustno (prvi in drugi odstavek 343. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Ker tega v skladu z zakonskim pooblastilom ni storilo že sodišče prve stopnje, jo je zavrglo sodišče druge stopnje (346. člen ZPP).

5. Ker tožeča stranka s pritožbo ni uspela,

sama nosi svoje pritožbene stroške (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP). Tožena stranka sama krije svoje stroške nastale z vložitvijo odgovora na pritožbo, saj ta za predmetno odločitev ni bil potreben (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 155. člena ZPP).

To izhaja iz vročilnice, pripete k sodbi na redni številki 40 sodnega spisa.

Navedeno je razvidno iz sprejemnega žiga na pritožbi na redni številki 41 sodnega spisa ter iz potrdila pošte, nalepljenega na pripeti ovojnici.

Priglašenih stroškov pa niti ni izkazala.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/1, 343/2, 346

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 41/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-26

mag. Sonja Ilovar Gradišar (preds.), Renata Horvat (poroč.), Tadeja Zima Jenull

prekinitev postopka - prekinitev stečajnega postopka - aktivna legitimacija za pritožbo - razdelitev posebne razdelitvene mase

Gre za sklep, ki se nanaša na postopek delitve posebne razdelitvene mase. Ker zakon upravitelju ne daje procesne legitimacije za izpodbijanje sklepa o razdelitvi posebne razdelitvene mase, to pomeni, da upravitelj nima pravice do pritožbe zoper izpodbijani sklep, saj se ta nanaša na omenjeni postopek delitve.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom prekinilo postopek delitve posebne razdelitvene mase do odločitve v zadevi XI Pg 313/25.

2. Upravitelj A. A. je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi ter izpodbijani sklep razveljavi.

4. V skladu z določbo prvega odstavka 126. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP), ki ureja procesno legitimacijo za vložitev pritožbe, ima vsaka stranka postopka zaradi insolventnosti pravico vložiti pritožbo proti sklepu, razen če zakon za posamezen sklep določa, da pritožbo lahko vložijo samo nekatere stranke. Upravitelj ali druga oseba, ki ni stranka postopka, pa ima pravico vložiti pritožbo samo proti tistim sklepom, za katere tako določa zakon (drugi odstavek 126. člena ZFPPIPP). Upravitelj se tako lahko pritoži zoper sklep o odmeri nadomestil, vključenih v nagrado in pavšalnih nadomestil ter zoper sklep o povrnitvi stroškov upravitelju, ki so mu nastali pri opravljanju nalog in pristojnosti upravitelja (deveti odstavek 104. člena in tretji odstavek 105. člena ZFPPIPP). Pritoži se torej lahko le zoper sklepe, ki zadevajo njega osebno, med drugim tudi sklep o njegovi razrešitvi.

5. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da izpodbijani sklep ne predstavlja nobenega izmed zgoraj navedenih sklepov. Gre za sklep, ki se nanaša na postopek delitve posebne razdelitvene mase. Ker zakon upravitelju ne daje procesne legitimacije za izpodbijanje sklepa o razdelitvi posebne razdelitvene mase, to pomeni, da upravitelj nima pravice do pritožbe zoper izpodbijani sklep, saj se ta nanaša na omenjeni postopek delitve.

6. Pritožbeno sodišče je ob povedanem pritožbo upravitelja zavrglo kot nedovoljeno (352. člen v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena ZPP, oba v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 13, 206

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 126, 126/1, 126/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 19/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-29

mag. Sonja Ilovar Gradišar (preds.), Đorđe Grbović (poroč.), Tadeja Zima Jenull

vrnitev v prejšnje stanje - izločitev sodnika - izločitveni razlog - odklonitveni razlog - relativna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

ZFPPIPP izključuje vrnitev v prešnje stanje.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo predlog za vrnitev v prejšnje stanje, ki ga je 25. 8. 2025 glede njegovega sklepa St .../2021 z dne 24. 7. 2025 o spremembi načrta poteka stečajnega postopka vložila A. A.

2. A. A. sklep o zavrženju izpodbija s pritožbo.

4. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v postopkih zaradi insolventnosti izključuje vrnitev v prejšnje stanje. Sodišče prve stopnje je pritožničino predlog za vrnitev v prejšnje stanje zato utemeljeno zavrglo.

5. Pritožnica očita sodnici sodišča prve stopnje, da je izdala izpodbijani sklep, preden je bilo odločeno o pritožničini zahtevi, da se ta sodnica izloči zaradi njene domnevne pristranskosti (tj. iz razloga po 6. točki 70. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). ZPP, ki se v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP glede vprašanj, ki s slednjim zakonom niso urejena drugače, smiselno uporablja, kot absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka določa, da je v zadevi odločil sodnik, ki bi moral biti po zakonu izločen (1. do 5. točka prvega odstavka 70. člena) oziroma ki je bil s sklepom predsednika sodišča izločen (2. točka drugega odstavka 339. člena ZPP). V tej zadevi ni bilo tako (s sklepom začasne predsednice Okrožnega sodišča v Novem mestu Su 358/2025 z dne 29. 8. 2025 je bila pritožničina zahteva za izločitev zavrnjena). Gre torej lahko le za relativno bistveno kršitev postopka, tj. takšno, da sodišče med postopkom ni uporabilo kakšne določbe tega zakona ali jo je uporabilo nepravilno, pa bi lahko to vplivalo na zakonitost in pravilnost odločbe (prim. prvi odstavek 339. člena ZPP). Ker je vrnitev v prejšnje stanje v stečajnem postopku izključena, na pravilnost odločitve sodišča prve stopnje ni mogla vplivati neuporaba določbe iz druge povedi prvega odstavka 74. člena ZPP, da če gre za izločitev po 6. točki 70. člena ZPP, lahko sodnik opravlja nadaljnja dejanja, razen izdaje odločbe, s katero se postopek pred tem sodiščem konča (zaradi navedenega je nepomembno, ali med takšne določbe smiselno spada izpodbijani sklep).

6. Izpodbijani sklep je brez očitanih napak kot tudi brez tistih, na katere se pazi po uradni dolžnosti, zato ga je pritožbeno sodišče potrdilo, pritožbo pa zavrnilo (drugi odstavek 350. člena v zvezi s 366. členom in 2. točko 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 121, 121/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70, 74, 74/1, 339, 339/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cpg 573/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-27

vročanje sodnih pisanj - fikcija vročitve - vročanje pisanj pooblaščencu - pravočasnost pritožbe - zavrženje pritožbe

V skladu s tem določilom je vročevalec pisanje pustil v hišnem predalčniku pooblaščenke tožencev 24. 10. 2025, torej naslednji dan po poteku roka za prevzem pisanja. Vendar pa to še ne pomeni, da je rok za vložitev pritožbe začel teči šele 25. 10. 2025, temveč je začel teči že naslednji dan po poteku 15-dnevnega roka za prevzem pisanja, torej je začel teči že 24. 10. 2025.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo predlog tožene stranke za oprostitev plačila sodne takse z dne 14. 7. 2025.

2. Zoper ta sklep se je pritožila tožena stranka (oba toženca) iz vseh pritožbenih razlogov (prvi odstavek 338. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 366.členom ZPP) in predlagala, naj višje sodišče izpodbijani sklep razveljavi.

4. Višje sodišče ugotavlja, da je bil izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (torej sklep z dne 2. 10. 2025) vročen pooblaščenki tožene stranke, sicer s fikcijo vročitve, vendar pa na enak način, kot so ji bila vročena tudi druga pisanja v tem postopku, na primer tudi sodba.

5. V skladu s prvim odstavkom 137. člena ZPP se takrat, kadar ima stranka pooblaščenca, pisanja vročajo njemu, po osmem odstavku 142. člena ZPP pa se šteje, da je vročitev opravljena osebno stranki, če je pisanje vročeno pooblaščencu. Vročitev pooblaščenki tožene stranke (torej obeh tožencev) je bila tako opravljena pravilnemu naslovniku.

6. Po četrtem stavku četrtega odstavka 142. člena ZPP se takrat, ko naslovnik pisanja ne dvigne v 15 dneh, šteje, da je bila vročitev opravljena s potekom tega roka, na kar je treba naslovnika v obvestilu opozoriti. Iz potrdila o vročitvi je razvidno, da je bila pooblaščenka tožencev v obvestilu na te posledice obveščena. Ker je bilo obvestilo puščeno v njenem hišnem predalčniku 8. 10. 2025, je bil zadnji dan roka za prevzem pisanja 23. 10. 2025. Šele po preteku tega roka pa vročevalec pusti pisanje v hišnem predalčniku naslovnika (peti stavek četrtega odstavka 142. člena ZPP). V skladu s tem določilom je nato vročevalec pisanje pustil v hišnem predalčniku pooblaščenke tožencev 24. 10. 2025, torej naslednji dan po poteku roka za prevzem pisanja. Vendar pa to še ne pomeni, da je rok za vložitev pritožbe začel teči šele 25. 10. 2025, temveč je začel teči že naslednji dan po poteku 15-dnevnega roka za prevzem pisanja, torej je začel teči že 24. 10. 2025, zadnji dan 15-dnevnega roka za pritožbo (drugi odstavek 363. člena ZPP) pa je tako potekel 7. 11. 2025.

7. Tožena stranka je pritožbo poslala priporočeno po pošti 10. 11. 2025, kar pa je prepozno, torej že po poteku roka za pritožbo. Višje sodišče je zato pritožbo kot prepozno zavrglo (1. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 137, 137/1, 142, 142/4, 142/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.