VSL Sklep Cst 3/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-13

mag. Gregor Klun (preds.), mag. Polona Mlakar Adam (poroč.), Andreja Strmčnik Izak

premoženje stečajnega dolžnika - prodaja premoženja stečajnega dolžnika - način prodaje premoženja stečajnega dolžnika - prodaja terjatve - sporna terjatev

Prodaja terjatev, ki jih ima stečajni dolžnik do svojih dolžnikov, predstavlja enega od načinov unovčevanja stečajne mase.

Okoliščina, da je terjatev sporna, ne predstavlja ovire za njeno prodajo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se prodaja terjatve v višini 1.784,01 EUR s pripadki po pravnomočnem sklepu Okrajnega sodišča v Mariboru 1157 I 2271/2023 z dne 29. 9. 2023 opravi na podlagi zavezujočega zbiranja ponudb; izhodiščno ceno je določilo v višini 1.800,00 EUR, varščino pa v višini 180,00 EUR.

2. Zoper sklep se laično pritožuje A. A., ki višjemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi. Meni, da je preuranjen, saj sklepi o izvršbi in o vpisu terjatve na nepremičnino niso pravnomočni, ker se je na njih v roku pritožil.

3. Stečajni upravitelj v odgovoru na pritožbo višjemu sodišču predlaga, da pritožbo v celoti zavrne.

5. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo o prodaji premoženja stečajnega dolžnika, in sicer o prodaji terjatve po pravnomočnem sklepu o izvršbi.

6. Unovčenje stečajne mase vključuje prodajo premoženja stečajnega dolžnika, izterjavo njegovih terjatev in vsak drug posel za uresničitev njegovih premoženjskih pravic (prvi odstavek 320. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP). Tudi terjatve stečajnega dolžnika predstavljajo tako premoženje, ki se lahko ne le izterja, temveč tudi proda. Prodaja terjatev, ki jih ima stečajni dolžnik do svojih dolžnikov, tako predstavlja enega od načinov unovčevanja stečajne mase.

7. Neutemeljeno je pritožnikovo stališče, da sporna terjatev ne more biti predmet prodaje v stečajnem postopku, dokler ni o njej odločeno s pravnomočno sodno odločbo. Terjatev je premoženjska pravica, ki je v pravnem prometu. Predmet prodajne pogodbe je lahko tudi sporna pravica (prvi odstavek 441. člena Obligacijskega zakonika). Zato okoliščina, da je terjatev sporna, četudi bi se izkazala za resnično, ne predstavlja ovire za njeno prodajo v stečajnem postopku, ampak tveganje za kupca, ki se odraža pri interesu za nakup sporne terjatve in pri ceni, ki jo je zanjo pripravljen plačati.

8. Odločitev sodišča prve stopnje je tako pravilna, izrecno uveljavljen pritožbeni razlog pa ni utemeljen. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

VSL sklepa Cst 94/2019 z dne 7. 3. 2019 in Cst 202/2022 z dne 6. 6. 2022.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 320, 320/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 441, 441/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.