VSM Sklep III Cp 1062/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-09

Branko Reisman (preds.), Mirjana Klobasa (poroč.), dr. Andrej Ekart

preživnina mladoletnih otrok - višina preživnine za mladoletnega otroka - otrokove potrebe in zmožnosti staršev - preživninske sposobnosti staršev

Materialne in pridobitne zmožnosti zavezancev (staršev) so pravni pojem, ki mu v dejanskem življenju ustreza vse tisto premoženje zavezancev, ki po svoji naravi lahko denarno krije stroške za življenjske potrebe otrok, s katerimi se zagotavlja uspešen telesni in duševen razvoj otroka.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Pritožnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom določilo, da je nasprotni udeleženec dolžan k preživljanju hčere A. A. prispevati 350,00 EUR mesečno od dne 14. 6. 2024 dalje na TRR matere B. B. (I. točka izreka). V presežku je zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). V III. točki izreka je odločilo, da je mama B. B. dolžna k preživljanju ml. hčere C. C. in ml. sina D. D. prispevati za vsakega po 200,00 EUR mesečno. V presežku nad zneskom 200,00 EUR je zahtevek zavrnilo (IV. točka izreka). V V. točki izreka je odločilo, da udeleženca krijeta vsak svoje stroške postopka.

2. Zoper sprejeto odločitev se pritožuje nasprotni udeleženec. Navaja, da je sodišče glede ml. C. C. zmotno ugotovilo dejansko stanje, saj ni upoštevalo zneska prehrane za šolsko malico v višini 50,00 EUR. Prav tako je sodišče zmotno zaključilo, da ima on boljše pridobitne sposobnosti, predlagateljica namreč lahko dela dodatno v gostinstvu tudi v času, ko so vsi otroci pri njem. Prav tako sam v večjem obsegu prispeva k preživljanju vseh treh otrok v okviru lastnega gospodinjstva v primerjavi s predlagateljico, saj ml. A. A. preživlja z očetom polovico celotnega časa, ml. C. C. in ml. D. D. pa tri četrtine z očetom in eno četrtino z mamo, kar je potrebno upoštevati pri preživninskih kriterijih. Prav tako je potrebno upoštevati tudi njegovo večjo skrb za vsakodnevno varstvo in vzgojo. Sodišče bi moralo v okviru premoženjskih zmožnosti nasprotnega udeleženca upoštevati tudi njegove mesečne odhodke iz naslova odplačila kredita, česar sodišče ni upoštevalo, sicer pa je dokazna ocena skopa, pomanjkljiva in sklepa ni mogoče preizkusiti, zato je podana kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku - v nadaljevanju ZNP-1. Predlaga, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

3. V odgovoru na pritožbo se predlagateljica zavzema za zavrnitev pritožbe kot neutemeljene, saj je dejansko stanje pravilno ugotovljeno, na tako ugotovljeno dejansko stanje pa je sodišče tudi pravilno uporabilo materialno pravo.

5. V predmetni zadevi sta udeleženca postopka sklenila sodno poravnavo, s katero sta bila ml. C. C. in ml. D. D. zaupana v vzgojo in varstvo očetu, ml. A. A. pa mami, prav tako so bili urejeni stiki med staršema in otroci na način, da vsi trije ml. otroci vsak drugi vikend od petka do nedelje preživijo z očetom, prav tako ml. A. A. z očetom preživi še v tednu, ko ima vikend stik z očetom čas od torka popoldan do četrtka zjutraj, ml. C. C. in ml. D. D. pa ostale stike izvajata glede na lastne želje. Praznike in počitnice preživljajo otroci pri vsakem od staršev polovico. Tako je sodišče prve stopnje v tem postopku odločalo samo še o preživnini za ml. otroke, ki jo je dolžna plačevati nasprotna udeleženka predlagatelju in predlagatelj nasprotni udeleženki.

6. V skladu s 189. členom DZ se preživnina določi glede na potrebe upravičenca ter materialne in pridobitne zmožnosti zavezanca. Navedena določba sodišču nalaga, da najde ustrezno ravnovesje med nujnostjo posameznih otrokovih potreb ter materialnimi in pridobitnimi zmožnostmi zavezanca. Materialne in pridobitne zmožnosti zavezancev (staršev) so pravni pojem, ki mu v dejanskem življenju ustreza vse tisto premoženje zavezancev, ki po svoji naravi lahko denarno krije stroške za življenjske potrebe otrok, s katerimi se zagotavlja uspešen telesni in duševen razvoj otroka. Otrokove potrebe so takšne, kot jih omogočajo preživninske zmožnosti staršev, pri čemer je treba najprej zagotoviti tiste najnujnejše, če zmožnosti staršev to dopuščajo, pa tudi druge, ki so namenjene otrokovemu zdravemu razvoju. V kolikšni meri bo potrebam mogoče zadostiti, je vedno odvisno od zmožnosti staršev. Najprej je potrebno zagotoviti eksistenčne in biološke potrebe po hrani, zdravju, strehi nad glavo, nato pridejo na vrsto socialno - biološke, kot so obleka, izobraževanje in kultura in nazadnje tudi potrebe za preživljanje prostega časa

7. V skladu s 190. členom DZ mora sodišče pri odmeri preživnine upoštevati, da je preživnina primerna za zagotavljanje otrokovega uspešnega telesnega in duševnega razvoja, zajemati pa mora stroške njegovih življenjskih potreb, zlasti stroške prebivanja, hrane, oblačil, obutve, varstva, izobraževanja, vzgoje, oddiha, razvedrila in drugih posebnih potreb.

8. Sodišče prve stopnje je dokazno ocenilo potrebe vseh treh otrok, in sicer je potrebe ml. A. A. ocenilo na 684,00 EUR, ml. C. C. na 524,00 EUR in ml. D. D. na 440,00 EUR, s takšno dokazno oceno sodišča prve stopnje (17. točka obrazložitve), sodišče druge stopnje v celoti soglaša. Pritožnik meni, da bi sodišče pri ml. C. C. moralo upoštevati še 50,00 EUR za šolsko prehrano. Sodišče prve stopnje je v zvezi s slednjim zapisalo, da imata oba, tako ml. C. C. kot ml. D. D., subvencionirano prehrano. Ml. C. C. pa prejema še štipendijo.

9. Sodišče prve stopnje je ustrezno ocenilo potrebe otroka. Sodišče druge stopnje poudarja, da ne gre za matematični izračun (katerega se je do neke mere poslužilo sodišče prve stopnje), ampak za ugotavljanje pavšalnih potreb otroka, ki so splošno znane (udeleženca namreč posebnih povečanih potreb pri otrocih ne navajata) in ne morejo biti določene na evro natančno, s tem je tudi nerelevantno v kolikšnem obsegu ima ml. C. C. subvencionirano prehrano. Nenazadnje slednja prejema štipendijo, s katero lahko, upoštevaje, da gre za socialno šibki družini, pokrije del svojih stroškov povezanih s šolanjem.

10. Sodišče prve stopnje je nadalje ustrezno ocenilo tudi sposobnosti obeh udeležencev postopka za kritje potreb otrok. Pri tem je ugotovilo, da znaša neto plača nasprotnega udeleženca cca 1.300,00 EUR in predlagateljice 1.000,00 EUR. Pravilno je zaključilo, da lahko oba pridobivata še sredstva v okviru dodatnih aktivnosti, prav tako nasprotni udeleženec odplačuje hipoteko, predlagateljica pa plačuje najemnino za novo stanovanje.

11. Povsem neutemeljene so navedbe pritožnika, da predlagateljica ne potrebuje avtomobila, da je kredit najela zgolj zaradi tega, da bo zmanjševala svoje preživninske sposobnosti in da lahko še dodatno dela takrat, ko je otrok pri njem. Oba starša namreč lahko še dodatno zaslužita in poskrbita za preživljanje svojih mladoletnih otrok, pri tem pa imata pravico tudi do prostega časa. Nakup avtomobila, pa po oceni sodišča druge stopnje ne predstavlja takšnega luksuza, do katerega predlagateljica ni upravičena oz. se mu je dolžna odpovedati.

12. Glede na navedeno in upoštevaje čas, ki ga preživljajo otroci tako pri enem kot pri drugem od staršev, v tem času pa vsak od staršev potrebe otrok zadovoljuje v okviru lastnega gospodinjstva, kar je sodišče prve stopnje že upoštevalo, prav tako je pravilno upoštevalo, da so premoženjske zmožnosti nekoliko boljše na strani očeta, to je nasprotnega udeleženca, je preživnina, ki sta jo dolžna pokrivati oba udeleženca, pravilno določena.

13. Glede na obrazloženo je sodišče druge stopnje pritožbo nasprotnega udeleženca kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

14. Pritožnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka (101. člen ZNP-1).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 189, 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.