TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSM Sodba II Kp 28901/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-20

Simona Skorpik (preds.), dr. Vanja Verdel Kokol (poroč.), mag. Mateja Kamenšek Gornik

neizterljivost - denarna kazen - kazen zapora - sprememba denarne kazni v zapor

Odločitev, ki jo je sodišče prve stopnje sprejelo po oceni, da izrečene denarne kazni ni mogoče in je tudi v prihodnosti ne bo mogoče prisilno izterjati, kajti obsojenec je tujec brez premoženja v Sloveniji, je pravilna in zakonita.

I. Pritožba obsojenega A. A. se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

II. Obsojenca se oprosti plačila sodne takse.

1. S sodbo Okrožnega sodišča na Ptuju II Kr 28901/2024 z dne 9. 1. 2025 je sodišče prve stopnje neplačano denarno kazen v višini 1.600,00 EUR, ki je bila obsojencu izrečena s sodbo Okrožnega sodišča na Ptuju II K 28901/2024 z dne 6. 6. 2024, spremenilo v zapor, in sicer je odločilo, da se denarna kazen izvrši tako, da se obsojencu za vsaka začeta dva dnevna zneska denarne kazni določi en dan zapora, to je skupaj štirideset dni zapora, kar je en mesec in deset dni zapora. Če obsojenec denarno kazen plača, se izvrševanje kazni zapora ustavi.

2. Zoper sodbo se pritožuje obsojenec s predlogom, da sodišče plačilo denarne kazni ustavi.

4. Sodišče prve stopnje je svojo odločitev oprlo na določbo prvega odstavka 87. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1), ki za spremembo denarne kazni v zapor predpostavlja neizterljivost denarne kazni. Odločitev, ki jo je sodišče prve stopnje sprejelo po oceni, da izrečene denarne kazni ni mogoče in je tudi v prihodnosti ne bo mogoče prisilno izterjati, kajti obsojenec je tujec brez premoženja v Sloveniji, je pravilna in zakonita. Pritožbene navedbe, v katerih obsojenec izpostavlja, da v zavodu za prestajanje kazni zapora nima dela in da je tudi njegova družinska situacija zelo težka, saj da starši nimajo zneska za plačilo denarne kazni, v ničemer ne morejo omajati pravilnosti ugotovitev sodišča prve stopnje, temveč jih kvečjemu utrjujejo. Obsojenec namreč s svojimi pritožbenimi navedbami še potrjuje, da zaradi njegove premoženjske situacije prisilna izterjava denarne kazni ni mogoča. Sodišče prve stopnje se je zato moralo odzvati s spremembo denarne kazni v zapor, saj to narekuje že navedena določba prvega odstavka 87. člena KZ-1, tako da obsojencu, ki se v nasprotju s tem določilom zavzema za ustavitev plačila denarne kazni, ni mogoče ugoditi.

5. Sodišče druge stopnje je iz navedenih razlogov pritožbo obsojenca na podlagi 391. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) zavrnilo kot neutemeljeno, saj niti ob preizkusu izpodbijane sodbe ni ugotovilo kakšnih kršitev, ki jih mora upoštevati po uradni dolžnosti (prvi odstavek 383. člena ZKP).

6. Glede na to, da je obsojenec brez prihodkov in premoženja, ga je sodišče druge stopnje oprostilo plačila sodne takse kot stroška pritožbenega postopka (četrti odstavek 95. člena v zvezi s prvim odstavkom 98. člena ZKP), kljub temu, da s pritožbo ni uspel.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 87, 87/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1278/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-09

izpodbijanje sklepa o dedovanju - izjava o umiku pritožbe - umik pritožbe

V skladu z drugim odstavkom 334. člena ZPP lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Ker je bil umik pritožbe podan pred odločitvijo o njej, je sodišče druge stopnje z ugotovitvijo umika pritožbe zaključilo postopek.

Ugotovi se, da je pritožba zoper II. točko sklepa o dedovanju umaknjena.

1. Z izpodbijanim sklepom o dedovanju je sodišče prve stopnje (I) ugotovilo: (1) obseg zapuščine po pokojni A. A.

; (2) da je zapustnica umrla brez oporoke, zaradi česar je nastopilo zakonito dedovanje, h katerem so bili poklicani dediči prvega dednega reda, in sicer zapustničina sinova B. A. in C. A., ter zapustničina vnuka D. A. in E. A. (oba po že umrlem zapustničinem sinu F. A.); (3) da so se dediči priglasili k dedovanju in sprejeli zakonite dedne deleže; (4) da je dedič B. A. svoj dedni delež odstopil sodediču C. A., ki je odstopljeni dedni delež sprejel; (II) za njene dediče na podlagi zakona razglasilo C. A. EMŠO: 000, D. A. EMŠO: ... in E. A. EMŠO: ..., ki so nato sklenili dedni dogovor

ter (III) odredilo, da se po pravnomočnosti sklepa pri nepremičninah, last zapustnice A. A., navedenih v I. točki sklepa v knjiži lastninska pravica na ime C. A.

2. Dedič C. A. je vložil pravočasno pritožbo zoper II. točko navedenega zapuščinskega sklepa. Sodišču očita, da ni upoštevalo pogrebnih stroškov v višini 3.300 EUR, o katerih so se na zapuščinski obravnavi pogovarjali in bi morali biti odšteti od vrednosti zapuščinskega premoženja, ki znaša 12.091 EUR. Posledično bi moral D. A. in E. A. in izplačati vsakemu le po 1.465 EUR.

3. Pred odločitvijo o pritožbi je dedič C. A. z vlogo odmik pritožbe in zaključek postopka o dedovanju po pokojni A. A. z dne 7. 11. 2024, ki sta jo poleg njega podpisala tudi D. A. in E. A., podal izjavo o umiku pritožbe.

4. V skladu z drugim odstavkom 334. člena ZPP

lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Ker je bil umik pritožbe podan pred odločitvijo o njej, je sodišče druge stopnje z ugotovitvijo umika pritožbe zaključilo postopek.

1/2 parc. št. 93, k. o. X in neizplačani pokojninski prejemki v višini 384,33 EUR, na podlagi obvestila ZPIZ-a Slovenije, št. 000/2023 z dne 11.1.2024.

Z dednim dogovorom so si zapuščinsko premoženje razdelili, tako da C. A. sprejme in prevzame v last in posest ter v popolno poplačilo svojega dednega deleža po pok. A. A.: 1/2 parc. št. 93, k. o. X in neizplačani pokojninski prejemek v višini 384,33 EUR, na podlagi obvestila ZPIZ-a Slovenije, št. 000/2023 z dne 11. 1. 2024 ter na račun zakonitih dednih deležev po pokojni A. A. izplača D. A. in E. A. vsakemu znesek 2.015 EUR, v roku 7 dni po pravnomočnosti sklepa o dedovanju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 1857/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-29

mag. Karmen Krajnc (preds.), dr. Barbara Nerat (poroč.), Melita Puhr

pritožba zoper sklep višjega sodišča - zavrženje pritožbe kot nedovoljene

Ker je torej pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje izključena po samem zakonu, je sodišče prve stopnje pritožbo obsojenega utemeljeno zavrglo kot nedovoljeno.

I. Pritožba obsojenega A. A. se zavrne kot neutemeljena.

II. Obsojeni A. A. se oprosti plačila sodne takse.

1. Okrajno sodišče v Mariboru je kot sodišče prve stopnje s sklepom II K1857/2020 z dne 20. 9. 2024 kot nedovoljeno zavrglo pritožbo, ki jo je obsojeni A. A. vložil zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru IV Kp 1857/2020 z dne 27. 9. 2023.

2. Sklep sodišča prve stopnje s pritožbo izpodbija obsojeni, ki se zavzema za opravljanje dela v splošno korist ali zapor na domu.

4. Pravilni so zaključki sodišča prve stopnje, da Zakon o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ne pozna pritožbe zoper sklep sodišča druge stopnje. Določbe 398. člena ZKP o pritožbi na vrhovno sodišče veljajo samo za sodbo sodišča druge stopnje, in sicer v taksativno naštetih primerih, medtem ko možnost pritožbe zoper sklep sodišča druge stopnje ni predvidena niti v določbah 402. člena ZKP niti v kakšnih drugih določbah ZKP. Glede na navedeno in ker je torej pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje izključena po samem zakonu, je sodišče prve stopnje pritožbo obsojenega utemeljeno zavrglo kot nedovoljeno.

5. Upoštevaje obrazloženo je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (tretji odstavek 402. člena ZKP).

6. Odločba o stroških pritožbenega postopka temelji na prvem odstavku 98. člena, 98.a členu in četrtem odstavku 95. člena ZKP ter je posledica obsojenčevih šibkih premoženjskih razmer, povezanih z nizkimi mesečnimi prejemki iz naslova opravljanja dela ter bremenom skrbi za štiri mladoletne otroke.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 398, 402, 402/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Cp 155/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-01

preprečevanje nasilja v družini - sklep o stroških - umik pritožbe

Ker je do umika pritožbe prišlo, preden je pritožbeno sodišče odločilo o pritožbi, je pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 334. člena Zakona o pravdnem postopku, ki ga je treba uporabiti v zvezi z 22.a členom Zakona o preprečevanju nasilja v družini in 42. členom Zakona o nepravdnem postopku, vzelo umik pritožbe na znanje in o tem izdalo ugotovitveni sklep.

Ugotovi se umik pritožbe nasprotnega udeleženca.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 28. 2. 2025 odločilo, da vsak udeleženec krije svoje stroške postopka.

2. Zoper sklep se je nasprotni udeleženec po pooblaščencu pravočasno pritožil s pritožbo z dne 7. 3. 2025, predlagatelja pa sta po pooblaščenki na pritožbo pravočasno odgovorila. Zadeva je bila v pritožbeno reševanje posredovana s predložitvenim poročilom z dne 18. 4. 2025, na pritožbeno sodišče pa je prispela 22. 4. 2025.

3. Še preden je pritožbeno sodišče odločilo o pritožbi, je nasprotni udeleženec z dopisom z dne 25. 4. 2025 pritožbo umaknil. Subjekt vpisa se je z umikom strinjal in povračila stroškov postopa ni zahteval.

4. Sodišče prve stopnje je z dopisom z dne 29. 4. 2025 pritožbenemu sodišču posredovalo umik pritožbe nasprotnega udeleženca z dne 25. 4. 2025 skupaj s priloženo sodno poravnavo v zadevi P 28/2025 z dne 25. 4. 2025. Nasprotni udeleženec je po pooblaščencu 25. 4. 2025 vložil umik pritožbe, v katerem je navedel, da pritožbo zoper sklep VI N 606/2024 z dne 28. 2. 2025 umika skladno s sodno poravnavo, v kateri sta se glede stroškov pritožbenega postopka (nasprotni udeleženec za pritožbo, predlagateljica pa za odgovor na pritožbo) stranki dogovorili, da vsaka nosi svoje stroške. Iz sodne poravnave izhaja, da se je nasprotni udeleženec zavezal v zadevi sodišča prve stopnje VI N 606/2024 v roku 8 dni umakniti pritožbo zoper sklep z dne 28. 2. 2025 in da vsaka stranka nosi svoje stroške tistega pritožbenega postopka.

5. Ker je do umika pritožbe prišlo, preden je pritožbeno sodišče odločilo o pritožbi, je pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 334. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki ga je treba uporabiti v zvezi z 22.a členom Zakona o preprečevanju nasilja v družini (v nadaljevanju ZPND) in 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1), vzelo umik pritožbe na znanje. Pritožbeno sodišče je odločitev sprejelo po sodniku posamezniku (prvi odstavek 366.a člena ZPP v zvezi z 22.a členom ZPND in 42. členom ZNP-1).

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

Zakon o preprečevanju nasilja v družini (2008) - ZPND  - člen 22a

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 366a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep CDn 96/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-29

mag. Gorazd Hočevar (preds.), mag. Jana Petrič (poroč.), mag. Mojca, Ujčič

zemljiška knjiga - zaznamba izvršbe v zemljiški knjigi - vpis zaznambe izvršbe po uradni dolžnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - vročanje pisanj

Pritožbeno sodišče je ne glede na le pavšalne navedbe pritožnika preverilo, ali je pri tožnikovi nepremičnini vpisana (ali predlagana) zaznamba po 69. členu Zakona o nepravdnem postopku. Te ni, zato je sodišče prve stopnje pravilno vročalo sklep o vpisu in izpodbijani sklep nasprotnemu udeležencu na njegov naslov.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Kranju zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca zoper sklep, s katerim je bil na nepremičnini, last nasprotnega udeleženca, na podlagi sklepa o izvršbi dovoljen vpis hipoteke in zaznamba izvršbe.

2. Zoper sklep se nasprotni udeleženec pritožuje. Meni, da je bil sklep vročen napačni osebi, nepremičninska družba nima ustreznega pooblastila, niso upoštevani drugi sklepi sodišča. Kolikor je razumeti, je zoper njega bil v letu 2020 začet postopek postavitve pod skrbništvo.

4. Pritožbeno sodišče je ne glede na le pavšalne navedbe pritožnika preverilo, ali je pri tožnikovi nepremičnini vpisana (ali predlagana) zaznamba po 69. členu Zakona o nepravdnem postopku. Te ni, zato je sodišče prve stopnje pravilno vročalo sklep o vpisu in izpodbijani sklep nasprotnemu udeležencu na njegov naslov. V predmetni zadevi teče postopek po uradni dolžnosti na podlagi obvestila izvršilnega sodišča, zato so nerazumljive navedbe o tem, da nepremičninska družba nima pooblastila.

5. Že sodišče prve stopnje je pritožniku pravilno pojasnilo vlogo zemljiškoknjižnega sodišča v postopku izvršbe na nepremičnine. Zemljiškoknjižno sodišče mora po uradni dolžnosti izvesti zaznambo izvršbe in vknjižbo hipoteke, če prejme obvestilo izvršilnega sodišča (s priloženim sklepom o izvršbi). Pri tem preverja le, ali se sklep glasi zoper v zemljiško knjigo vpisanega lastnika nepremičnine in v korist v predlogu navedenega imetnika hipoteke ter ali je vpis mogoč po stanju zemljiške knjige. Sklepi iz drugih postopkov niso predmet tega zemljiškoknjižnega postopka.

6. Na podlagi povedanega in ker tudi uradni preizkus kršitev ni pokazal, je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka drugega odstavka 161. člena Zakona o zemljiški knjigi).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 86

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 69

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Ip 83/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-14

ustavitev izvršbe pri organizaciji za plačilni promet - priliv denarnih sredstev na tekoči račun

Upnika utemeljeno uveljavljata, da je bilo nakazilo 28. 6. 2024 še znotraj enoletnega roka in tako niso izpolnjeni pogoji za ustavitev izvršbe po tretjem v povezavi s petim odstavkom 141. člena ZIZ.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje ustavilo izvršbo na računu pri organizaciji za plačilni promet.

2. Zoper ta sklep se upnika po pooblaščencu pravočasno pritožujeta iz pritožbenega razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja po 2. točki prvega odstavka 338. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v povezavi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ). Opozarjata, da je sodišče prve stopnje zmotno sledilo obvestilu A. d.d. z dne 27. 2. 2025, saj je le-ta napačno sporočila, da v enem letu od prejema sklepa o izvršbi na dolžnikovem računu ni bilo nobenega priliva rubljivih sredstev. Iz obvestila banke izhaja, da je bilo 28. 6. 2024 izvedeno plačilo v znesku 89,30 EUR, kar pomeni, da je bil priliv še znotraj enoletnega roka. Tudi banka je upniku posredovala sporočilo z dne 6. 3. 2025, v katerem je navedla, da je bilo nakazilo 28. 6. 2024 še znotraj enoletnega roka in da je bilo zmotno navedeno, da so izpolnjeni pogoji po tretjem oziroma petem odstavku 141. člena ZIZ. Predlagata, da sodišče druge stopnje izpodbijani sklep razveljavi.

5. Upnika utemeljeno uveljavljata, da je bilo nakazilo 28. 6. 2024 še znotraj enoletnega roka in tako niso izpolnjeni pogoji za ustavitev izvršbe po tretjem v povezavi s petim odstavkom 141. člena ZIZ. Slednje izhaja tako iz e-poštne korespondence z banko A. d.d., ki jo v pritožbi prilaga upnik, kot obvestila banke z dne 27. 2. 2025, na katerem so navedena zadnja tri nakazila upnikoma. Ker je sodišče prve stopnje zmotno sledilo obvestilu banke, da v enem letu od prejema sklepa o izvršbi na dolžnikovem računu ni bilo nobenega priliva rubljivih sredstev in spregledalo datum zadnjega nakazila (28. 6. 2024), ki je do 27. 2. 2025 (do prejema poziva s strani sodišča prve stopnje), še bilo znotraj enoletnega roka, je dejansko stanje v izpodbijanem sklepu napačno ugotovljeno in materialno pravo (tretji odstavek v povezavi s petim odstavkom 141. člena ZIZ) nepravilno uporabljeno.

6. Iz zgoraj navedenih razlogov je sodišče druge stopnje pritožbi v skladu s 3. točko 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo.

7. Sodišče druge stopnje o pritožbenih stroških ni odločilo, ker jih upnika nista priglasila (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 141

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 140/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-06-11

mag. Valerija Jelen Kosi (preds.), Maja Jurak (poroč.), Lidija Leskošek

sklep o izročitvi nepremičnine kupcu - pritožba upravitelja - nedovoljena pritožba

Zakon upravitelju ne daje procesne legitimacije za izpodbijanje sklepa, s katerim je sodišče odločilo o predlogu upravitelja za izdajo sklepa o izročitvi nepremičnine kupcu.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog za izdajo sklepa o izročitvi nepremičnine kupcu, ki je bil podan dne 27. 3. 2025 (p. d. 184).

2. Zoper navedeni sklep vlaga pritožbo stečajni upravitelj. Sklep sodišča prve stopnje izpodbija iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da izda sklep o izročitvi nepremičnine kupcu ter da odloči, da so izpolnjeni pogoji za vknjižbo lastninske pravice v korist kupca in izbris vseh bremen.

4. Procesna legitimacija za vložitev pritožbe je urejena v 126. členu Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP). Upravitelj ali druga oseba, ki ni stranka postopka, ima pravico vložiti pritožbo samo proti tistim sklepom, za katere tako določa zakon (drugi odstavek 126. člena ZFPPIPP).

5. Zakon ne daje procesne legitimacije upravitelju za izpodbijanje sklepa, s katerim je sodišče odločilo o predlogu upravitelja za izdajo sklepa o izročitvi nepremičnine kupcu. To pomeni, da upravitelj nima pravice do pritožbe zoper takšen sklep sodišča. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbo upravitelja kot nedovoljeno zavrglo (352. člen v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena ZPP in v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

6. Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 126, 126/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2131/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-09

Suzana Ivanič Lovrin (preds.), Barbara Žužek Javornik (poroč.), Metoda Orehar Ivanc

pritožba osebe brez procesne sposobnosti - ugotovitveni sklep - procesna nesposobnost - skrbništvo nad odraslo osebo - pravno učinkovanje

Ker dejanja A. A. ne morejo imeti nikakršnih pravnih učinkov, je višje sodišče skladno s prakso Vrhovnega sodišča RS izdalo ugotovitveni sklep o neučinkovanju vložene pritožbe.

Ugotovi se, da pritožba nima pravnih učinkov.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep o dedovanju, v katerem je med drugim ugotovilo, da dediču A. A. ne pripada pravica do nujnega deleža po pokojnem B. A. A. A. je vložil na roko napisano pritožbo.

3. A. A. je bil s sklepom Okrajnega sodišča v Krškem N 2/2023 z dne 7. 7. 2023 postavljen pod skrbništvo, imenovan je bil začasni skrbnik z nalogo, da zastopa A. A. v vseh odprtih upravnih, pravnih in morebitnih drugih postopkih pred državnimi, lokalnimi in drugimi ustanovami ter sprejema odločitve o nadaljnjem vodenju, začetku ali končanju katerega izmed tovrstnih postopkov pred vsemi organi v Republiki Sloveniji. Bistvo te pravnomočne odločitve je, da tožnik v postopkih ne more sam izražati svoje volje, pač pa le po skrbniku. Dejanja, ki jih opravi sam, ne morejo imeti nikakršnih pravnih posledic. To izhaja tudi iz določbe drugega odstavka 81. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki sodišču nalaga, da pravdno nesposobni osebi postavi skrbnika, da zanjo opravlja pravdna dejanja. Ker je A. A. skrbnik že bil postavljen, postavitev skrbnika v tem postopku ni bila potrebna. Le skrbnik sam je upravičen opravljati pravdna dejanja za A. A.

4. Ker dejanja A. A. ne morejo imeti nikakršnih pravnih učinkov, je višje sodišče skladno s prakso Vrhovnega sodišča RS

izdalo ugotovitveni sklep o neučinkovanju vložene pritožbe.

Prim. npr. sklepe VS RS II Dor 389/2022, II Dor 54/2024, II Dor 34/2025

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep R 5/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-29

Majda Irt (preds.), Katarina Marolt Kuret (poroč.), Alenka Kobal Velkavrh

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO

spor o pristojnosti - izbirna krajevna pristojnost - izključna krajevna pristojnost - varstvo koristi otroka

Prvi odstavek 13. člena ZNP-1 določa posebno izbirno krajevno pristojnost zaradi zaščite otrok kot ranljive skupine in predstavlja realizacijo načela splošne otrokove korist.

V skladu z 22. členom ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je podana izključna krajevna pristojnost kakšnega drugega sodišča, za kar pa v obravnavani zadevi ne gre.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Predlagateljica je pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu vložila predlog zaradi zaupanja mladoletnih otrok v vzgojo in varstvo, določitve preživnine in ureditve stikov.

2. Okrožno sodišče v Novem mestu se je s sklepom I N 139/2025 s 1. 7. 2025 izreklo za krajevno nepristojno in po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Ljubljani. Odločitev je oprlo na določbo o posebni krajevni pristojnosti iz prvega odstavka 13. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1).

3. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da ni pogojev za odstop zadeve, saj se sodišče v skladu z določbo drugega odstavka 22. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1 lahko po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno.

4. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Novem mestu.

5. Prvi odstavek 13. člena ZNP-1 določa posebno izbirno krajevno pristojnost zaradi zaščite otrok kot ranljive skupine in predstavlja realizacijo načela splošne otrokove koristi.

Predlagatelju torej predloga ni treba vložiti pri splošno krajevno pristojnemu sodišču glede na stalno prebivališče nasprotnega udeleženca, marveč lahko izbere sodišče, na območju katerega imajo stalno ali začasno prebivališče otroci, če iz okoliščin izhaja, da bodo tam prebivali daljši čas.

6. Predlagateljica je torej imela pravico do izbire med dvema sodiščema, pri čemer je izbrala sodišče, pristojno po stalnem prebivališču nasprotnega udeleženca. V skladu z 22. členom ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je podana izključna krajevna pristojnost kakšnega drugega sodišča, za kar pa v obravnavani zadevi ne gre. Višje sodišče je zato odločilo, da je v skladu z določilom prvega odstavka 11. člena ZNP-1 za odločanje v zadevi pristojno Okrožno sodišče v Novem mestu, kamor je bil predlog pravilno vložen.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/1, 13, 13/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.