VSL Sklep Cst 233/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-09-23

Mateja Levstek (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), mag. Polona Mlakar Adam

postopek osebnega stečaja - postopek odpusta obveznosti stečajnega dolžnika - prodaja nepremičnine v postopku osebnega stečaja - izpraznitev in izročitev nepremičnine, v kateri dolžnik živi - izvzem in omejitev premoženja iz stečajne mase - ocena vrednosti nepremičnine - ocena vrednosti solastninskega deleža - namen stečajnega postopka - pravica do sodnega varstva - pravica do zasebne lastnine - pravica do spoštovanja doma - tehtanje pravic v koliziji

Ni mogoče pritrditi pritožbenim očitkom, da bi moralo sodišče pri odreditvi izpraznitve in izročitve nepremičnine upoštevati dolžničin poseg v njeno pravico do spoštovanja do doma pred pravico upnikov, da pridejo do vsaj delnega poplačila svojih terjatev. Izpraznitev stanovanja in izročitev nepremičnine je za dolžnico (ki je sama vložila predlog za začetek postopka osebnega stečaja) pričakovana posledica, na katero je ob vložitvi predloga tudi morala računati.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor dolžnice z dne 22. 5. 2024 (p.d. 60) proti sklepu o prodaji z dne 4. 4. 2024 (p.d. 53).

2. Zoper navedeni sklep se je dolžnica pritožila iz vseh pritožbenih razlogov. Predlagala je spremembo, podrejeno razveljavitev izpodbijanega sklepa.

3. Upravitelj je navedbam v pritožbi nasprotoval.

5. Dolžnica sklep sodišča prve stopnje izpodbija z navedbami, da je prodaja nepremičnine preuranjena, predlaga izvzem nepremičnine iz stečajne mase, ocenjuje, da je nepremičnina ocenjena na prenizko vrednost ter meni, da je zahteva za izpraznitev nepremičnine nesorazmeren poseg v njene pravice.

6. V zvezi s pritožbenimi navedbami, da dolžnica ni bila seznanjena z roki načrtovane prodaje, iz podatkov v spisu in upraviteljevega pojasnila izhaja nasprotno: dolžnica se je imela z roki načrtovane prodaje možnost seznaniti, saj je bil 10. 1. 2024 objavljen predlog načrta poteka stečajnega postopka in sklep o določitvi načrta poteka stečajnega postopka, ki predvideva prodajo premoženja od februarja 2024 do februarja 2025. Oboje je bilo objavljeno na spletnih straneh AJPES, kar pomeni, da se je dolžnica imela možnost seznaniti s potekom in unovčevanjem premoženja. Poleg tega iz upraviteljevega pojasnila izhaja, da sta bila dolžnica in njen mož seznanjena s postopkom, saj ju je upravitelj na sestanku 26. 9. 2023 seznanil s predvidenim potekom postopka. Kot izhaja iz njegovega pojasnila, je dolžnica že pred upraviteljevim pojasnilom vedela, da nepremičnina predstavlja stečajno maso, ki bo v tem postopku prodana.

7. Glede pritožbene navedbe, da dolžnica ni imela možnosti seznaniti se z oceno vrednosti solastniškega deleža nepremičnine in se o vrednosti izjasniti, višje sodišče na podlagi podatkov v spisu ugotavlja, da je oceno vrednosti izdelal pooblaščeni ocenjevalec vrednosti nepremičnin A. A. Ocena vrednosti je bila navedena v otvoritvenem poročilu, kot pa izhaja iz upraviteljevega pojasnila, dolžnica nikoli ni izrazila želje po posredovanju cenitvenega poročila niti ni v cenitev izrazila dvoma.

8. Pritožbena navedba, da je ocena vrednosti prenizka, je pavšalna in ji višje sodišče ne more slediti, saj dolžnica ni niti zatrjevala, kakšna naj bi bila (pravilna) ocena vrednosti nepremičnine, prav tako pa ni predložila nobenega dokaza, ki bi potrjeval njeno oceno o prenizki vrednosti. Predlog prve prodaje je prodaja nepremičnine na dražbi z zviševanjem izklicne cene, slednja pa je določena na podlagi ocenjene tržne vrednosti. V postopku dražbe z zviševanjem izklicne cene se prodajna cena izoblikuje glede na stanje na trgu – če je dejanska vrednost nepremičnine višja, zainteresirani dražitelji ustrezno zvišajo prodajno ceno. Upravitelja v stečajnih postopkih nad obema dolžnikoma, ki sta solastnika nepremičnine, ki se prodaja, sta organizirala skupno prodajo, tudi to pa običajno omogoči pridobitev višje kupnine.

9. Sodišče prve stopnje je dolžničin ugovor glede preuranjenosti prodaje zavrnilo z razlogom, da dolžnica ni pojasnila vsebinske povezave med prodajo in tekom odpusta obveznosti. V pritožbi dolžnica pojasnjuje, da gre za prodajo premoženja, ki predstavlja njen dom, zato ne vidi razloga, zakaj sodišče ne bi sprejelo njenega predloga in prodajo odložilo v skrajno točko preizkusnega obdobja (štirih let), šteje pa tudi, da odvzem doma ne bi pripomogel k optimalnemu poplačilu upnikov, saj bi ostala brez osnovnega življenjskega sredstva, ki ji zagotavlja normalne pogoje za izpolnjevanje obveznosti do upnikov. Sodišču prve stopnje očita, da se ni izjasnilo glede izvzema nepremičnine iz stečajne mase, sklep o prodaji, ki vsebuje tudi odredbo za izpraznitev in izročitev nepremičnine, pa pomeni poseg v njeno pravico do doma.

10. Glede dolžničinega predloga, da bi se s prodajo nepremičnine lahko počakalo do konca 4-letnega preizkusnega obdobja, višje sodišče pritrjuje stališču izpodbijanega sklepa, da mora upravitelj svoje naloge in pristojnosti opravljati tako, da varuje in uresničuje interese upnikov, kar mu mora biti glavno vodilo pri opravljanju teh nalog in pristojnosti. Upravitelj ni vezan na dolžničine predloge, trenutek oprave dejanj v postopku pa je v njegovi presoji. Višje sodišče zato soglaša s stališčem izpodbijanega sklepa, da dolžnica v postopku unovčevanja premoženja nima nikakršne vloge, zato tudi ne more (uspešno) predlagati, do kdaj naj se čaka s prodajo nepremičnine.

11. V skladu s 1. točko drugega odstavka 224. člena v zvezi s prvim odstavkom 383. člena ZFPPIPP spada v stečajno maso vse premoženje stečajnega dolžnika ob začetku postopka osebnega stečaja, torej tudi sporna nepremičnina, ki je dolžničino edino premoženje. Bistvo in namen glavnega stečajnega postopka je poplačilo upnikov, ta namen pa je izražen v načelu zagotavljanja najboljših pogojev za plačilo upnikov (47. člen ZFPPIPP). To načelo zavezuje organe stečajnega postopka, ki morajo postopek voditi tako, da se zagotovijo najugodnejši pogoji glede višine poplačila, kar velja tudi glede rokov za poplačilo terjatev upnikov.

12. Ni dvoma, da ima dolžnik v postopku osebnega stečaja pravico do spoštovanja doma, ki je varovana v okviru 36. člena Ustave RS, vendar pa je potrebno v okviru varovanja pravic iz 14. člena Ustave RS (enakost pred zakonom) in 15. člena Ustave RS (uresničevanje in omejevanje pravic) upoštevati, da nasproti dolžnikovim pravicam stojijo prav tako ustavno varovane pravice upnikov – imetnikov terjatev, ki morajo biti učinkovito uveljavljene v postopku prisilnega poplačila.

13. Kot izhaja iz podatkov v spisu (sklepa o preizkusu terjatev z dne 17. 4. 2024, katerega sestavni del je končni seznam preizkušenih terjatev), je v tem postopku doslej prijavljenih in priznanih terjatev v skupnem znesku 912.432,68 EUR. Edina stečajna masa je ½ delež nepremičnine, ocenjen na tržno vrednost 70.000,00 EUR oziroma likvidacijsko vrednost 47.500,00 EUR. Navedeno pomeni, da stečajna masa – tudi ob predpostavki zelo uspešne prodaje – nikakor ne bo zadoščala za celotno poplačilo upnikov. Zato ni mogoče pritrditi pritožbenim očitkom, da bi moralo sodišče pri odreditvi izpraznitve in izročitve nepremičnine upoštevati dolžničin poseg v njeno pravico do spoštovanja do doma pred pravico upnikov, da pridejo do vsaj delnega poplačila svojih terjatev. Izpraznitev stanovanja in izročitev nepremične je za dolžnico (ki je sama vložila predlog za začetek postopka osebnega stečaja) pričakovana posledica, na katero je ob vložitvi predloga tudi morala računati.

14. Zakonska določba drugega odstavka 395. člena ZFPPIPP je za dolžnike sicer zelo stroga, vendar ni neustavna. Višje sodišče dolžnici tudi ne odreka pravice do spoštovanja doma, ki je varovana v okviru 36. člena Ustave RS niti pravice do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave RS. Vendar pa nasproti dolžničinim pravicam stojijo prav tako ustavno varovane pravice upnikov – imetnikov terjatev, ki morajo biti učinkovito uveljavljene v postopku osebnega stečaja (pravica do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave RS in pravica do sodnega varstva iz 23. člena Ustave RS).

15. Pravica do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave ni absolutna. Upniki in dolžnik svoje pravice uresničujejo z zoženim dometom, tako da pri izvrševanju pravice enega ne pride do prekomernega posega v pravico drugega. Nedvomno je prodaja nepremičnin (in s tem unovčenje stečajne mase) oteženo v primeru, ko je nepremičnina zasedena, zato je ob konkurirajočih si pravicah upnikov in dolžnika treba pretehtati položaj obeh strani.

Sodišče prve stopnje je poudarilo, da je z Ustavo RS ter EKČP varovano varstvo človekovih pravic in dostojanstva izjemnega pomena in je nanj potrebno vedno skrbno paziti, hkrati pa je dolžnici očitalo, da je zanemarila dejstvo, da mora to obstajati tudi za druge subjekte (upnike), ne le zanjo, ter da je za pravno varnost udeležencev v pravnem prometu potrebno ravnati vestno in pošteno. Pojasnilo je, da je dolžnica sama predlagala začetek postopka osebnega stečaja (skupaj s svojim možem) in v okviru osebnega stečaja tudi postopek odpusta obveznosti. Po uspešno izvedenem postopku osebnega stečaja in poplačilu upnikov ter uspešno prestanem preizkusnem obdobju ji bodo zato odpuščene obveznosti do upnikov v doslej priznani višini 912.432,68 EUR, v delu, v katerem v tem postopku ne bodo poplačane. V posledici teh ugotovitev sodišče prve stopnje ugovornim navedbam pravilno ni sledilo. Pri sodni presoji sorazmernosti posega je namreč tehtanje v primeru, ko pravici do doma stoji nasproti izključno javni interes (občina, država…), drugačno kot v primeru, ko pravici dolžnika nasproti stoji zasebni interes (druga temeljna pravica).

16. Pritožbenim navedbam pa ni mogoče slediti niti v delu, v katerem dolžnica predlaga izvzem nepremičnine iz stečajne mase. Sodišče prve stopnje se do tega predloga sicer res ni izrecno opredelilo, vendar pa je iz obrazložitve izpodbijanega sklepa razvidno, da se je z njim seznanilo. Iz izpodbijanega sklepa zato izhaja materialnopravno pravilen zaključek, da nepremičnina oziroma solastniški delež na njej sodi v stečajno maso za poplačilo dolžničinih upnikov in da navedeno premoženje ni izvzeto iz stečajne mase.

17. Iz stečajne mase so v postopku osebnega stečaja izvzeti predmeti, ki so izvzeti iz izvršbe po 79. členu ZIZ (1. točka drugega odstavka 389. člena ZFPPIPP). Okvir izvzetih predmetov je konkretno določen: izvzeti so lahko le tisti predmeti, za katere je tako določeno v 79. čl. ZIZ. Nepremičnina (oziroma solastniški deleži na njej) med predmeti, ki so izvzeti iz izvršbe, ni navedena, zato ne spada v okvir izvzetih predmetov po ZIZ, za izločitev nepremičnine, ki je predmet prodaje, iz stečajne mase, pa ni podlage niti v ZFPPIPP.

18. Višje sodišče je s tem odgovorilo na pritožbene navedbe, ki so relevantne za presojo pravilnosti izpodbijanega sklepa (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP). Izpodbijani sklep je pravilen, izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi pa niso podani. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Prim. odločbo Ustavnega sodišča, št. Up 9/16 z dne 15. 11. 2018, VSL sklep Cst 194/2019, Cst 267/2019 in drugi.

Prim. VSL sklep Cst 143/2020 z dne 27.05.2020.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 47, 224, 224/2, 224/2-1, 383, 383/1, 389, 389/2, 389/2-1, 395, 395/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 14, 15, 23, 33, 36

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 79

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.