VSC Sklep I Ip 57/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-18

izvršba - obročno plačilo sodne takse - sodne takse - predlog za obročno plačilo sodne takse - rok za plačilo sodne takse - občutno zmanjšanje sredstev za preživljanje

Dolžnik v pritožbi tem ugotovitvam sodišča prve stopnje ne nasprotuje, navaja le, da prosi za plačilo sodne takse v dveh obrokih, ker mu po poplačilu kredita in stroškov ostane malo za dostojno življenje ter da mu po vseh odtegljajih delodajalec izplača na račun 1.600 ali 1.500 EUR. Ker tudi ta, v pritožbi navedeni znesek, presega dvakratnik osnovnega zneska minimalnega dohodka, dolžnik s pritožbenimi navedbami ne more izpodbiti zaključka sodišča prve stopnje, da dolžniku s plačilom relativno nizkega zneska taks za ugovor (55 EUR) in ugovor po izteku roka (55 EUR) ne bi bila občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja. Zato je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo dolžnikova predloga za obročno plačilo sodnih taks (za ugovor) z dne 4. 11. 2024 in (za ugovor po izteku roka) z dne 29. 1. 2025.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom ugodilo dolžnikovi pritožbi z dne 29. 1. 2025 zoper sklep z dne 8. 1. 2025 in izpodbijani sklep razveljavilo (1. točka izreka); zavrnilo je dolžnikov predlog za oprostitev plačila in obročno plačilo sodnih taks z dne 4. 11. 2024 (2. točka izreka) ter zavrnilo dolžnikov predlog za obročno plačilo sodnih taks z dne 29. 1. 2025 (3. točka izreka).

2. Dolžnik vlaga zoper sklep sodišča prve stopnje pravočasno pritožbo brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP, oboje v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) in tretjim odstavkom 1. člena Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1). Predlaga plačilo sodne takse v znesku 55 EUR v dveh enakih obrokih. Ne zanika, da je njegov osebni dohodek 2.030 EUR, vendar mu po poplačilu vseh stroškov, kredita in ostalih stroškov za preživetje ostane zelo malo za dostojno življenje. Po vseh odtegljajih mu delodajalec na račun izplača približno 1.600 ali 1.500 EUR, odvisno od delovnih dni v mesecu.

4. Dolžnik v pritožbi vsebinsko ne izpodbija odločitve sodišča v 1. točki izreka (s katero je sodišče prve stopnje ugodilo njegovi pritožbi z dne 29. 1. 2025 in razveljavilo sklep o zavrženju dolžnikovega predloga za oprostitev in obročno plačilo sodnih taks z dne 8. 1. 2025), vztraja pa pri predlogih z dne 4. 11. 2025 in dne 29. 1. 2025 za obročno plačilo sodnih taks (55 EUR za ugovor in 55 EUR ugovor po izteku roka) in s tem vsebinsko izpodbija sklep v 2. in 3. točki izreka. Zato je sklep v tem delu predmet pritožbenega preizkusa.

5. Pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse so določeni v 11. členu ZST-1. Po drugem odstavku 11. člena ZST-1 sodišče stranki odloži plačilo taks ali ji dovoli obročno plačilo, če bi bila s takojšnjim plačilom ali takojšnjim plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani. Izpolnjen mora biti pravni standard občutnega zmanjšanja sredstev za preživljanje, glede na sodno prakso pa se ta ugotavlja s pomočjo kriterijev, ki jih za ugoditev prošnji za brezplačno pravno pomoč določa Zakon o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) in kriterijev, ki jih za dodelitev denarne socialne pomoči določa Zakon o socialno varstvenih prejemkih (v nadaljevanju ZSVarPre). Po drugem odstavku 13. člena ZBPP se šteje, da je socialno stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek) oziroma mesečni povprečni dohodek na člana družine (lastni dohodek družine) ne presega višine dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke,

torej ne presega zneska 969,76 EUR. Osnovni znesek minimalnega dohodka je namreč v zvezi z dolžnikovima predlogoma z dne 4. 11. 2024 in dne 29. 1. 2025 od 1. marca 2024 do 28. februarja 2025 znašal 484,88 EUR.

6. Iz razlogov izpodbijanega sklepa sodišča prve stopnje izhaja: (-) da znaša dolžnikov lastni dohodek 2.035,62 EUR neto (znesek povprečne mesečne plače), kar presega dvakratnik osnovnega zneska minimalnega dohodka, zato dolžnik s plačilom relativno nizkega zneska sodne takse za ugovor (55 EUR) ne bi bila občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja; (-) da je sodišče prve stopnje podatke, ki jih je dolžnik o svojem dohodku navedel že v obrazcu, priloženem k predlogu z dne 4. 11. 2024 (v zvezi s sodno takso za ugovor), štelo kot podatke o omejitvi razpolaganj v smislu tretjega odstavka 12.a člena ZST-1, zato je, tudi če je dolžnik razpolagal mesečno le s 1.000 EUR prihodkov, ob upoštevanju časa, ki je že pretekel od nastanka taksne obveznosti (iz spisa je razvidno, da je dolžnik ugovor vložil 8. 10. 2024) in vložitve predloga za obročno plačilo (4. 11. 2024), dolžnik odlog že dosegel, tako da do nadaljnjega odloga plačila sodne takse za ugovor v smislu drugega odstavka 11. člena ZST- ni upravičen;

(-) da je dolžnik zaradi opravljene izpolnitve 20. 12. 2024 vložil še ugovor po izteku roka, zato je s tem zanj nastala nova taksna obveznost, za katero pa sodišče prve stopnje dolžniku plačilnega naloga še ni izdalo, saj je vlogo z dne 29. 1. 2025 štelo tudi za nov, pravočasen predlog za obročno plačilo te novo nastale taksne obveznosti za ugovor po izteku roka; (-) da je dolžnik v predlogu za obročno plačilo sodne takse (vloga z dne 29. 1. 2025) navedel, da razpolaga s 1.300 EUR mesečno.

7. Dolžnik v pritožbi tem ugotovitvam sodišča prve stopnje ne nasprotuje, navaja le, da prosi za plačilo sodne takse v dveh obrokih, ker mu po poplačilu kredita in stroškov ostane malo za dostojno življenje ter da mu po vseh odtegljajih delodajalec izplača na račun 1.600 ali 1.500 EUR. Ker tudi ta, v pritožbi navedeni znesek, presega dvakratnik osnovnega zneska minimalnega dohodka, dolžnik s pritožbenimi navedbami ne more izpodbiti zaključka sodišča prve stopnje, da dolžniku s plačilom relativno nizkega zneska taks za ugovor (55 EUR) in ugovor po izteku roka (55 EUR) ne bi bila občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja. Zato je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo dolžnikova predloga za obročno plačilo sodnih taks (za ugovor) z dne 4. 11. 2024 in (za ugovor po izteku roka) z dne 29. 1. 2025.

8. Dolžnikova pritožba je glede na obrazloženo neutemeljena, pritožbeno sodišče pa tudi ni našlo kršitev, na obstoj katerih pazi po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, 15. členom ZIZ in tretjim odstavkom 1. člena ZST-1. Zato je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ in tretjim odstavkom 1. člena ZST-1).

9. Pritožbeno sodišče še opozarja, da začnejo teči rok za plačilo sodne takse za ugovor z dne 8. 10. 2024 in rok za ugovor zoper že izdani plačilni nalog z dne 10. 10. 2024 po 34.a členu ZST-1 ter rok za plačilo sodne takse za ugovor po izteku roka z dne 20. 12. 2024 in rok za ugovor zoper že izdani plačilni nalog z dne 6. 2. 2025 po 34.a členu ZST-1 naslednji dan po vročitvi sklepa pritožbenega sodišča dolžniku (smiselna uporaba tretjega odstavka 14.a člena ZST-1).

10. O pritožbenih stroških pritožbeno sodišče ni odločilo, ker jih dolžnik ni priglasil (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ in tretjim odstavkom 1. člena ZST-1 ).

11. Pritožbeno sodišče je odločilo o pritožbi po sodnici posameznici (peti odstavek 6. člena ZIZ v zvezi s tretjim odstavkom 1. člena ZST-1).

Po prvem odstavku 8. člena ZSVarPre se osnovni znesek minimalnega dohodka usklajuje po zakonu, ki ureja usklajevanje transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji - to je Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji (v nadaljevanju ZUTPG).

Po prvem odstavku 3. člena ZUTPG v zvezi s prvim odstavkom 5. člena ZUTPG se osnovni znesek minimalnega dohodka v skladu z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke, uskladi enkrat letno, in sicer 1. marca z rastjo cen življenjskih potrebščin v preteklem letu po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije. V skladu s Sklepom o usklajenih višinah transferjev, ki so določeni v nominalnih zneskih ter o odstotku uskladitve drugih transferjev posameznikom in gospodinjstvom v Republiki Sloveniji (Ur. l. RS, št. 15/2024) se osnovni znesek minimalnega dohodka uskladi tako, da od 1. marca 2024 znaša 484,88 EUR.

Po tretjem odstavku 12.a člena ZST-1 se pri ugotavljanju materialnega položaja stranke in njenih družinskih članov ne glede na določbe prejšnjih dveh odstavkov premoženje, s katerim stranka in njeni družinski člani dejansko ne morejo razpolagati, ne upošteva, če stranka ali druge osebe izkažejo upravičene razloge, zaradi katerih je razpolaganje s tem premoženjem omejeno in na podlagi katerih je mogoče utemeljeno sklepati, da jih stranka ali njeni družinski člani niso zakrivili po lastni volji.

Glej sklepe Vrhovnega sodišča RS II DoR 39/2024, I Up 124/2024.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/2

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 13, 13/2

Zakon o socialno varstvenih prejemkih (2010) - ZSVarPre  - člen 8, 8/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 365-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.