VSL Sodba I Cp 195/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-06

Alenka Kobal Velkavrh (preds.), Katarina Marolt Kuret (poroč.), Majda Irt

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

sodba na podlagi stanja spisa - prodajna pogodba - neizpolnitev pogodbe - vračilo kupnine - vračilo dvojne are - neudeležba stranke na naroku - neizvedba dokaza z zaslišanjem stranke - zavrnitev dokaznih predlogov - pravilno vročanje - pravica do izjave - načelo kontradiktornosti

Pravica do izjave, ki vključuje pravico do sodelovanja v postopku in do kontradiktornosti, je temeljna pravica stranke v pravdnem postopku. Toženki je bila zagotovljena s pravilnim vročanjem vseh sodnih pisanj in vabil ter z upoštevanjem določb ZPP o poteku glavne obravnave (281. in 282. člen), ki jo je ob izpolnjenem pogoju pravilne vročitve mogoče opraviti v odsotnosti stranke. Stranke, ki se ni odzvala sodnemu vabilu na zaslišanje, namreč ni mogoče prisiliti k izpovedbi (262. člen ZPP). Posledica nesodelovanja stranke na naroku pa je tudi v tem, da se ne more sklicevati na kršitev pravice do izjave zaradi opustitve njenega zaslišanja.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki v 15 dneh povrniti stroške pritožbenega postopka v višini 373,32 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka tožnici dolžna plačati 11.500 EUR ter zakonske zamudne obresti od zneska 8.500 EUR od 4. 6. 2020 do plačila, od zneska 3.000 EUR od 25. 3. 2021 do plačila, od zneska 4.000 EUR od 4. 6. 2020 do 7. 4. 2021 in od zneska 4.000 EUR od 4. 6. 2020 do 2. 7. 2021. Tožnici mora povrniti tudi njene stroške postopka v višini 1.501,37 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila.

2. Zoper sodbo se pritožuje toženka, uveljavlja vse pritožbene razloge po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in predlaga spremembo odločitve, oziroma razveljavitev. Vztraja, da so bile njene navedbe dovolj konkretizirane, sodišče pa je zagrešilo procesno kršitev, ker ni izvedlo dokaza z zaslišanjem strank in priče. S tem je kršilo načela kontradiktornosti, neposrednosti in pravice do izjave.

3. Na pritožbo je odgovorila tožnica in predlagala njeno zavrnitev.

5. V obravnavani zadevi tožnica zahteva vračilo kupnine in dvojne are po pogodbi o nakupu osebnega vozila, ki je bila razdrta zaradi toženkine neizpolnitve. Sodišče prve stopnje je opravilo dva naroka, ki se jih pravilno vabljena toženka ni udeležila, prav tako ni pristopila priča, ki jo je predlagala za zaslišanje v dokaz svojih trditev o ustnem dogovoru glede poravnave obveznosti. Sodišče je zato na predlog tožnice o zadevi odločilo na podlagi stanja spisa v skladu z 282. členom ZPP.

6. Neutemeljen je pritožben očitek bistvene kršitve določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Pravica do izjave, ki vključuje pravico do sodelovanja v postopku in do kontradiktornosti, je temeljna pravica stranke v pravdnem postopku. Toženki je bila zagotovljena s pravilnim vročanjem vseh sodnih pisanj in vabil ter z upoštevanjem določb ZPP o poteku glavne obravnave (281. in 282. člen), ki jo je ob izpolnjenem pogoju pravilne vročitve mogoče opraviti v odsotnosti stranke. Stranke, ki se ni odzvala sodnemu vabilu na zaslišanje, namreč ni mogoče prisiliti k izpovedbi (262. člen ZPP). Posledica nesodelovanja stranke na naroku pa je tudi v tem, da se ne more sklicevati na kršitev pravice do izjave zaradi opustitve njenega zaslišanja.

7. Sodišče je v 7. točki obrazložitve sodbe ustrezno pojasnilo, zakaj ni izvedlo dokaza z zaslišanjem priče A. A. Pritožnica se z argumenti sodišča ne sooči, zgolj s pavšalnim očitkom, da ji je bila z neizvedbo dokaza kršena pravica, da svoje trditve utemelji, pa pravilnosti odločitve sodišča ne omaje. V primeru odločitve o izdaji sodbe na podlagi stanja spisa do nadaljnjega poteka obravnave namreč ne pride. Sodišče odloči na podlagi zbranega procesnega gradiva in dodatno zaslišanje prič ni potrebno. Ker so bili v konkretnem primeru izpolnjeni pogoji iz petega odstavka 282. člena ZPP za izdajo takšne sodbe, si toženka s sklicevanjem na procesno kršitev zaradi neizvedbe dokazov ne more izboljšati svojega položaja.

8. Ker glede na navedeno pritožba ni utemeljena, sodišče prve stopnje pa tudi ni zagrešilo po uradni dolžnosti upoštevnih kršitev iz drugega odstavka 350. člena ZPP, jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo (353. člen ZPP).

9. Toženka, ki s pritožbo ni uspela, je dolžna tožnici povrniti stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 154. v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP). Sodišče druge stopnje jih je odmerilo na podlagi Odvetniške tarife. Tožnici je priznalo 500 točk za odgovor na pritožbo, kar povečano za materialne stroške in DDV znaša 373,32 EUR. Toženka je stroške dolžna poravnati v 15. dneh, sicer v primeru zamude dolguje tudi zakonske zamudne obresti od poteka izpolnitvenega roka do plačila.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 262, 281, 282, 282/5

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 64, 65, 435

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.