VSL Sklep IV Cp 2071/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-29

Katarina Marolt Kuret (preds.), Alenka Kobal Velkavrh (poroč.), Majda Irt

predlog za spremembo začasne odredbe - zavrnitev predloga - nespremenjene okoliščine - stiki pod nadzorom - Center za socialno delo (CSD) - namen stikov - odvisnost od alkohola - načelo otrokove koristi

Okoliščine, ugotovljene v času izdaje izpodbijanega sklepa, se v primerjavi z okoliščinami, ki so bile podlage za izdajo začasne odredbe z dne 22. 4. 2025, tudi po mnenju pritožbenega sodišča, niso spremenile v takšni meri in na takšen način, da bi to utemeljevalo popolno prenehanje nadzora Centra nad izvajanjem stikov med očetom in otroki. Zato je sodišče prve stopnje pravilno zavrnilo pritožnikov predlog za spremenjen način izvajanja stikov brez nadzora CSD kot časovno preuranjen, saj vsi razlogi za nadzorovane stike še niso bili v celoti odpravljeni in je določena stopnja previdnosti še vedno potrebna.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog nasprotnega udeleženca za spremembo začasne odredbe II N 272/2022 z dne 22. 4. 2025 ter po uradni dolžnosti izdalo začasno odredbo, s katero je sklep Okrožnega sodišča v ... II N 272/2022 z dne 22. 4. 2025, glede stikov spremenilo tako, da stiki med nasprotnim udeležencem in otroki A. A., B. A. in C. A. začasno potekajo enkrat tedensko v trajanju ure in pol pod nadzorom Centra za socialno delo X.

, na način, da oče otroke prevzame na Centru, izvede stik zunaj centra ter nato otroke ob koncu stika preda materi na Centru.

2. Nasprotni udeleženec zoper sklep vlaga pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov s predlogom, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da ugodi njegovemu predlogu za spremembo začasne odredbe ter razveljavi začasno odredbo, izdano po uradni dolžnosti oziroma podrejeno, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Razlog za izdajo sklepa o začasni odredbi in za stike pod nadzorom je bila zloraba alkohola z njegove strani, do katere je prihajalo v drugi polovici leta 2023, in posledično, po stališču sodišča, do verjetno izkazane ogroženosti otrok. Sodišče prve stopnje je začasno odredbo o začasni omejitvi stikov izdalo 22. 4. 2025, torej v času, ko je bilo dejansko stanje povsem drugačno, pri tem pa spremenjenih okoliščin, ki so nastopile po letu 2023, ni upoštevalo. Z zdravniškimi potrdili, izvidi in laboratorijskimi preiskavami krvi je redno izkazoval strogo abstinenco od alkohola, prav tako je poiskal pomoč in se vključil v psihoterapevtsko obravnavo. Redno je zaposlen ter je pridobil vozniško dovoljenje. Z izkazano strogo abstinenco od alkohola, je z verjetnostjo dokazano, da dejavnik ogroženosti otrok ne obstoji več, zaradi česar meni, da je njegov predlog utemeljen. Otroci ga imajo radi, nanj so vezani ter z njim radi preživljajo čas, zaradi česar ne drži, da bi sprememba stikovanja, kot jo je predlagal, za otroke predstavljala stisko in stres. Iz poročil CSD o izvajanju stikov pod nadzorom izhaja, da ima oče primerne starševske kapacitete, da zmore ustrezno in pravilno zadovoljevati potrebe otrok. Meni, da ni v največjo korist mladoletnih otrok postopno širjenje stikov, kot jih je predlagal Center, saj tudi ko so se stiki omejili, se le ti niso omejevali postopno, ampak "čez noč" in drastično.

3. Predlagateljica je na pritožbe odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Udeleženca postopka sta starša treh mladoletnih otrok, A. A. (letnik 2017), B. A. (letnik 2018) in C. A. (letnik 2021).

6. Sodišče prve stopnje je pri odločitvi izhajalo iz pravilne materialnopravne podlage 161. člena Družinskega zakonika (DZ), ki določa, da sodišče izda začasno odredbo, če je verjetno izkazano, da je otrok ogrožen. Na podlagi prvega odstavka 163. člena DZ lahko sodišče odloči, da se stiki izvajajo ob navzočnosti strokovne osebe centra za socialno delo ali zavoda, v katerem je bil otrok nameščen, in to največ za dve uri na teden.

7. Osnovni namen stikov otroka s starši je, da otrok ohrani občutek čustvene navezanosti in povezanosti s staršem, s katerim ne živi, stiki pa se izvajajo le pod pogojem, da so za otroka varni in v njegovo korist.

8. Iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je sodišče odločitev sprejelo na podlagi obsežne listinske dokumentacije ter poročila strokovnega tima Centra kot strokovnega pomočnika sodišča.

9. Okoliščine, ugotovljene v času izdaje izpodbijanega sklepa, se v primerjavi z okoliščinami, ki so bile podlage za izdajo začasne odredbe z dne 22. 4. 2025, tudi po mnenju pritožbenega sodišča, niso spremenile v takšni meri in na takšen način, da bi to utemeljevalo popolno prenehanje nadzora Centra nad izvajanjem stikov med očetom in otroki

. Zato je sodišče prve stopnje pravilno zavrnilo pritožnikov predlog za spremenjen način izvajanja stikov brez nadzora CSD kot časovno preuranjen, saj vsi razlogi za nadzorovane stike še niso bili v celoti odpravljeni in je določena stopnja previdnosti še vedno potrebna.

10. Tako sodišče kakor tudi Center sta prepoznala trud očeta in njegovo sledenje usmeritvam strokovnih služb, njegovo redno opravljanje laboratorijskih preiskav z namenom objektivnega dokazovanja vzdrževanja abstinence od alkohola ter njegovo vključitev v psihoterapevtsko obravnavo, zaradi česar je sodišče na predlog Centra in po uradni dolžnosti razširilo stike na način, da oče otroke prevzame na Centru ter jih nato po uri in pol na Center vrne. Sodišče tudi ni prezrlo, da so si tako nasprotni udeleženec kot otroci medsebojno naklonjeni ter da otroci očetu izkazujejo ljubezen, se ga na stikih razveselijo in mu stečejo v objem. Sodišče prve stopnje je nadalje pravilno sledilo strokovnim ugotovitvam Centra, da je le s postopnim širjenjem stikov ter uvajanjem manjših in postopnih sprememb otrokom omogočeno lažje in konstruktivnejše spopadanje s spremembami v družinski situaciji in dinamiki. Postopna razširitev stikov, ko jo je sodišče z izpodbijanim sklepom sprejelo po uradni dolžnosti, omogoča, da se očetova dosedanja pozitivna ravnanja preverjajo v okoliščinah večje odgovornosti in manjšega nadzora, hkrati pa otrokom zagotavlja stabilnost in varnost pri prilagajanju spremembam. Takšen pristop je strokovno utemeljen, sorazmeren ter v skladu s koristjo otrok.

11. V pritožbi uveljavljani razlogi niso podani, prav tako niso podane kršitve, na katere mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti, zato je pritožbo v skladu z 2. točko 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 zavrnilo ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

V času izdaje izpodbijanega sklepa se je namreč nasprotni udeleženec udeležil šele ene psihoterapevtske ure, prav tako pa se še ni vključil v ambulanto za zdravljenje odvisnosti od alkohola.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 161, 163, 163/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.