VSL Sklep III Cp 974/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-07-01

oprostitev, odlog in obročno plačilo sodnih taks - pogoji za odlog oziroma obročno plačilo - povprečni mesečni dohodek - zavrnjen predlog za oprostitev

Povprečni mesečni dohodek toženca znaša 1.622,30 EUR, kar za 634,12 EUR3 presega višino dvakratnika minimalnega dohodka, ki ga sodišče skladno z ZBPP in ZSVarPre šteje kot mejo za oprostitev sodne takse.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog tožene stranke (v nadaljevanju: toženec) za obročno plačilo ter odlog plačila sodne takse za pritožbeni postopek zoper sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani VI P 568/2024 z dne 10. 1. 2025.

2. Zoper sklep se pravočasno pritožuje toženec iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP

. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni in predlogu za obročno plačilo sodne takse ugodi, podrejeno, da sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. Meni, da je sodišče v sklepu neutemeljeno odločilo, da njegov mesečni dogodek znaša 1.622,30 EUR, saj takšnega dohodka ni prejel. Sodišče je spregledalo, da poleg odplačila kredita v višini 342 EUR hkrati odplačuje še več drugih posojil, med drugim tudi manjše posojilo v višini 83,49 EUR. Ker ima izkoriščen limit na TRR, mu po poplačilu obveznosti ostane zgolj za preživljanje. Razdelitev plačila sodne takse na dva obroka bi mu olajšala poplačilo vseh mesečnih obveznosti in mu omogočila, da brez zaostankov s plačili prebrodi mesec.

4. Kot je pravilno navedlo že sodišče prve stopnje, se stranko - fizično osebo lahko v celoti ali deloma oprosti plačila sodnih taks, če bi bila s tem plačilom občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani (prvi odstavek 11. člena ZST-1

). Sodišče lahko stranki tudi dovoli obročno plačilo, če bi bila s takojšnjim plačilom ali s takojšnjim plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani (drugi odstavek 11. člena ZST-1).

5. Sodišče prve stopnje je v 8. točki izpodbijanega sklepa ugotovilo, da povprečni mesečni dohodek toženca znaša 1.622,30 EUR, kar za 634,12 EUR

presega višino dvakratnika minimalnega dohodka, ki ga sodišče skladno z ZBPP

šteje kot mejo za oprostitev sodne takse.

6. Neutemeljen je pritožbeni očitek, da je sodišče prve stopnje napačno ugotovilo povprečni mesečni dohodek toženca. Sodišče je v 7. in 8. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa natančno navedlo njegove povprečne dohodke za zadnje tri mesece (dohodek iz naslova plače, nadomestila in povračila stroškov v zvezi z delom). Ker toženec ne konkretizira, kateri prihodki so bili napačno upoštevani, s pavšalnim navajanjem, da tovrstne višine dohodka ne prejema, ne more uspeti.

7. Pritožbeno sodišče pritrjuje presoji sodišča prve stopnje, da je glede na ugotovljeno premoženjsko stanje toženec zmožen takoj plačati sodno takso v višini 150 EUR, ne da bi to ogrozilo njegovo preživljanje. Zaključka o pravilnosti izpodbijane odločitve ne morejo omajati pavšalne in dokazno nepodprte pritožbene navedbe, da toženec odplačuje kredit v mesečnem znesku 342 EUR in manjše posojilo v višini 83,49 EUR ter da je dosegel dovoljeni limit na TRR. Tudi sicer pa bi povprečni mesečni dohodek toženca, po plačilu skupnih obveznosti iz naslova zatrjevanih posojil višini 425,49 EUR (342 EUR + 83,49 EUR), še vedno znašal 1.196,81 EUR, kar presega višino dvakratnika minimalnega dohodka za 208,63 EUR. Vse navedeno potrjuje pravilnost zaključka sodišča prve stopnje, da s plačilom sodne takse v enkratnem znesku 150 EUR ne bodo tako občutno zmanjšana sredstva toženca, da bi bilo ogroženo njegovo preživljanje. Zato je odločitev o zavrnitvi predloga za obročno plačilo takse pravilna.

8. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni, pritožbeno sodišče pa tudi ni ugotovilo nobenih uradoma upoštevnih kršitev, je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in izpodbijani sklep potrdilo (druga točka 365. člena ZPP).

9. V skladu s prvim odstavkom 366a. člena ZPP je o pritožbi odločila sodnica posameznica.

Od 1. 4. 2025 osnovni znesek minimalnega dohodka znaša 494,09 EUR, dvakratnik pa 988,18 EUR.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/1, 11/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.