VSL Sklep V Cp 611/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-04-09

odgovor na tožbo - prepozen odgovor na tožbo - zavrženje - vložitev vloge na nepristojno sodišče - očitna pomota - očitna pomota odvetnika - kvalificiran vložnik - dolžna skrbnost odvetnika

Če je vloga, ki je vezana na rok, izročena ali poslana nepristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka (tak je po opisanem tudi obravnavani primer), se na podlagi desetega odstavka 112. člena ZPP lahko šteje, da je bila pravočasno vložena, če je mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati nevednosti vložnika, ki nima pooblaščenca iz tretjega odstavka 86. člena oziroma iz tretjega odstavka 87. člena ZPP, ali očitni pomoti vložnika. V primeru, ko vlogo za stranko vlaga odvetnik, torej ta lahko šteje za pravočasno le, če je njeno vložitev pri nepristojnem sodišču mogoče šteti za očitno pomoto.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo odgovor na tožbo, ki sta ga je vložili toženki.

2. Zoper sklep se pravočasno pritožujeta toženki iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP.

Navajata, da je sodišče napačno uporabilo deseti odstavek 112. člena ZPP in napačno presodilo, da vložitev odgovora na tožbo na napačno sodišče ne predstavlja očitne pomote. S sklicevanjem na sklepa VSRS II Ips 315/2015 in II Ips 107/2021 ter na sklep VSL Sklep I Cpg 103/2023 uveljavljata, da gre za primerljivo situacijo, v kateri se objektivna strokovna napaka prilega pojmu očitne pomote. Odvetnica, ki je pisala odgovor na tožbo, je na mizi poleg konkretnega imela še spis, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Kranju. Zavedel jo je naslov na vlogi, ki je bila naslovljena na okrožno sodišče v Kranju, in je to zapisala tudi na odgovor, namenjen okrajnemu sodišču. Pomoti je botrovala še okoliščina, da se obe sodišči nahajata v isti stavbi in imata enak naslov, ki ga je odvetnica kot bivša zaposlena na Okrožnem sodišču v Kranju poznala iz spomina. Po tem, ko jo je zmotila ta druga vloga in je isti naziv in naslov zapisala na odgovor na tožbo, se na začetek vloge ni več vračala in pomote ni zaznala. Po splošnih izkušnjah piscev procesnih aktov gre za pridobljeno slepoto za očitne pisne lapsuse, ki se tudi ob preverjanjih izmaknejo pozornosti. Tudi ugovor stvarne pristojnosti, v nasprotju z zaključkom sodišča, potrjuje, da je šlo za očitno pomoto, saj je odvetnica ta ugovor podala ravno zaradi začetne napake, zaradi katere je mislila, da odloča okrožno sodišče, čeprav je za te spore pristojno okrajno sodišče. Res je sodišče toženki v pozivu poučilo, kam je treba vložiti odgovor, vendar pa je že Vrhovno sodišče RS poudarilo, da je treba upoštevati, da so pozivi v naprej pripravljeni obrazci, ki jih odvetniki poznajo, in jim ni mogoče očitati, če jih ne preberejo dovolj natančno, oziroma je treba neskrbnost presojati glede na konkretne okoliščine, ki so privedle do pomote. Pri odvetnici so podane okoliščine, ki so jo premotile, da je zapisala napačen naziv sodišča, in so jo vodile v očitno pomoto. Konkretne situacije ni mogoče enačiti s primeri iz sodne prakse, po katerih vložitev revizije na sodišče, ki ni izdalo sodbe, ne predstavlja očitne pomote. Toženki sta namreč vedeli, katero sodišče je pristojno za odločanje, kar sta tudi izrazili v ugovoru stvarne nepristojnosti. Situacija tako ustreza očitni pomoti oziroma objektivni strokovni napaki, ki se lahko pripeti tudi skrbnemu odvetniku. Zavrženje odgovora na tožbo v teh okoliščinah predstavlja izjemno hudo procesno pravno posledico za toženki v obliki izgube možnosti vsebinske obravnave zadeve, kljub pravočasno pripravljenem in poslanem odgovoru na tožbo. Toženki predlagata razveljavitev izpodbijanega sklepa in upoštevanje odgovora na tožbo kot pravočasnega.

3. Tožnica v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev in priglaša stroške.

5. Tožnica je zoper toženki pri Okrajnem sodišču v Kranju vložila tožbo na ugotovitev obstoja stvarne služnosti. Tožba je bila toženkama vročena 15. 9. 2025 s pravilnim in jasnim poukom, da morata nanj odgovoriti v roku 30 dni in odgovor vložiti na Okrajno sodišče v Kranju. Toženki sta odgovor na tožbo kljub temu naslovili na (nepristojno) Okrožno sodišče v Kranju, kamor sta ga priporočeno po pošti poslali 14. 10. 2025. Okrožno sodišče je odgovor na tožbo odstopilo (pristojnemu) Okrajnemu sodišču v Kranju, ki ga je prejelo 17. 10. 2025, kar je že po izteku roka za odgovor.

6. Če je vloga, ki je vezana na rok, izročena ali poslana nepristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka (tak je po opisanem tudi obravnavani primer), se na podlagi desetega odstavka 112. člena ZPP lahko šteje, da je bila pravočasno vložena, če je mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati nevednosti vložnika, ki nima pooblaščenca iz tretjega odstavka 86. člena oziroma iz tretjega odstavka 87. člena ZPP, ali očitni pomoti vložnika. V primeru, ko vlogo za stranko vlaga odvetnik, torej ta lahko šteje za pravočasno le, če je njeno vložitev pri nepristojnem sodišču mogoče šteti za očitno pomoto.

7. Zatrjevano očitno pomoto toženki utemeljujeta na okoliščini, da je odvetnica ob pisanju odgovora na tožbo na mizi poleg obravnavanega spisa Okrajnega sodišča v Kranju imela še drug spis, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Kranju. To jo je zavedlo, da je odgovor na tožbo zmotno naslovila na Okrožno sodišče v Kranju, ki ima enak naslov kot Okrajno sodišče v Kranju, zaradi te svoje izhodiščne napake pa je podala še ugovor nepristojnosti, ker je menila, da o zadevi napačno odloča okrožno sodišče namesto okrajnega. Menita, da gre za očiten pisni lapsus, ki se lahko primeri tudi skrbnemu odvetniku in se sklicujeta na sklepa VSRS II Ips 315/2015 in II Ips 107/2021 ter na sklep VSL I Cpg 103/2023.

o očitni pomoti ni mogoče govoriti, če je vloga vložena pri nepristojnem sodišču in nanj tudi naslovljena, za kar gre tudi v obravnavnem primeru. Judikati, ki jih omenja pritožba, navedeno stališče sicer nekoliko rahljajo in dopuščajo možnost očitne napake tudi v takih primerih, vendar ob dodatnem pogoju, da so podane okoliščine, ki kažejo na pristojnost drugega sodišča oziroma zaradi katerih je pristojnost nejasna. V sklepih VSRS II Ips 315/2015 in II Ips 107/2021 je tako poudarjeno, da je do očitne napake pri vložitvi vloge na nepristojno sodišče prišlo zaradi nejasnosti glede pristojnosti, ki jih je vzpostavilo oziroma je k njim prispevalo samo sodišče, ki stranki ni vročilo sklepa o nepristojnosti in sklepa o prenosu pristojnosti. Tudi v sklepu VSL I Cpg 103/2023 zavzeto stališče o pravočasnosti na napačno sodišče naslovljenega in poslanega odgovora temelji na dodatni odločilni okoliščini, ko sta pravdni stranki v družbeni pogodbi za svoje morebitne spore dogovorili pristojnost sodišča v Ljubljani in je bil zato odgovor na tožbo poslan tja, namesto pravilno na sodišče v Novem mestu, ki je bilo za statusni spor pristojno po pravilih statusnega prava.

9. V navedenih sklepih obravnavane situacije so torej drugačne od konkretno obravnavane, ko ni bilo popolnoma nobenih okoliščin, ki bi kazale na pristojnost drugega sodišča ali bi lahko privedle do nejasnosti glede pristojnosti. Do vložitve odgovora na tožbo na nepristojno sodišče je prišlo le zaradi nepozornosti oziroma neskrbnosti odvetnice, ki je naziv sodišča prepisala iz napačnega spisa, česar pa ni mogoče subsumirati pod pravni standard očitne pomote. Skrbnost pri sestavljanju vlog, naslovljenih na sodišče, namreč od vložnika zahteva, da pazi tudi na pravilno določitev in zapis naziva in naslova sodišča.

10. Sodišče prve stopnje je zato pravilno zaključilo, da očitna pomota v smislu desetega odstavka 112. člena ZPP ni podana, posledično pa je odgovor na tožbo pravilno prepoznalo kot prepozen. S pritožbenimi navedbami odločitve toženki nista uspeli izpodbiti. Ker pritožbeno sodišče tudi ni našlo kršitev, na katere po drugem odstavku 350. člena ZPP pazi po uradni dolžnosti, je njuno neutemeljeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

11. S pritožbo je bil izpodbijan sklep, ki ne predstavlja končne odločitve v tem postopku. Priglašeni stroški odgovora na pritožbo zato predstavljajo del pravdnih stroškov, o katerih bo odločalo sodišče prve stopnje s končno odločbo.

Zakon o pravdnem postopku, Ur. l. RS, št. 26/99, s spremembami in dopolnitvami.

Prim. npr. VSRS Sklep II DoR 652/2019, VSRS Sklep II DoR 652/2019, VSL Sodba II Cp 324/2022, VSL Sklep I Cp 2101/2019, VSL Sodba II Cp 1167/2019 in drugi.

Prim. VSRS Sklep Cp 17/2025, VSL Sklep III Cp 1181/2025, VSL Sklep I Ip 349/2022, VSC Sodba Cp 73/2021, VSL Sklep I Cp 2101/2019, VSL Sodba II Cp 1167/2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 87, 87/3, 112

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.