VSL Sklep IV Cp 597/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-04-09

Majda Irt (preds.), Katarina Marolt Kuret (poroč.), Alenka Kobal Velkavrh

sprememba ureditve stikov - omejitev pravice do stikov - določitev obsega stikov - spolna zloraba otroka - telefonski stiki z otrokom - ukinitev stikov - stiki pod nadzorom strokovnih delavcev - varstvo koristi otroka

Izvedenka je ugotovila, da zaradi pomanjkanja materinih starševskih kapacitet in znakov zanemarjanja ter spolne zlorabe deklici že v osnovi nista razvili varne navezanosti in povezanosti z materjo ter zato nista v stiski zaradi manjšega obsega stikov. Nasprotno, manjši obseg stikov je koristen za njuno okrevanje in celostni razvoj, še vedno pa ohranja formalno, minimalno povezanost z materjo ter deluje v smeri postopnega in varnega predelovanja travme v zvezi z njo.

I. Pritožbi se zavrneta in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Pritožnici krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom spremenilo odločitev o stikih, vsebovano v IV. in V. točki izreka sklepa Okrožnega sodišča v Kranju III N 97/2021 z 29. 5. 2023, tako da osebni stiki mladoletnih A., roj. ... 2010, in B., roj ... 2010, z njuno mamo - prvo nasprotno udeleženko potekajo štirikrat letno, in sicer vsako prvo sredo v marcu, juniju, septembru in decembru, od 17.00 do 17.30 ure, v stanovanjski skupini C., telefonski stiki pa se ukinejo. Prva nasprotna udeleženka je dolžna dan pred izvedbo stika udeležbo potrditi po telefonu. Osebne stike druge nasprotne udeleženke - babice mladoletnih deklet je sodišče uredilo enkrat tedensko, izmenjaje vsak drugi petek popoldan v stanovanjski skupini C. in vsako drugo nedeljo na domu druge nasprotne udeleženke, vedno v spremstvu vzgojiteljev Strokovnega centra, v trajanju največ dveh ur. Odločilo je še, da vsak udeleženec krije svoje stroške postopka.

2. Zoper sklep se pritožujeta nasprotni udeleženki, uveljavljata vse pritožbene razloge po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) ter predlagata njegovo razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Prva nasprotna udeleženka meni, da zmanjšan obseg stikov hčerkama ni v korist in ne zadošča za ohranjanje minimalne povezanosti z materjo. Deklici jo pogrešata, kar sta ob zaslišanju izpovedali druga nasprotna udeleženka in priča D., ki je navedla, da A. pogrešanje mame izraža tako ob pričakovanju telefonskega stika kot tudi po njegovem zaključku ter je v stiski. Omenila je celo, da bo zbežala iz zavoda, ker je nihče ne razume. Ob zmanjšanih stikih s to odločbo bo stik težko izvesti kvalitetno. Obdržati bi morali telefonske stike, kot so bili urejeni s sklepom z 29. 5. 2023, saj ne drži, da niso doprinesli k ustvarjanju vezi. Čeprav jih je priča D. opisala kot monotone in podobne, je treba njihovo kakovost ocenjevati z vidika zmanjšanih mentalnih in inteligenčnih sposobnosti prve nasprotne udeleženke, ki je v komunikacijo z deklicama vložila ves napor, kar ga je zmogla. Iz izvedeniškega mnenja izhaja, da je prva nasprotna udeleženka preprostejša osebnost, ima šibkejše prilagoditvene zmožnosti, manj zrelo osebnostno organizacijo, nižje primarne mentalne sposobnosti ter pomanjkljive socialne spretnosti. Sodišče bi moralo njene omejitve ustrezno upoštevati in ji omogočiti ohranitev ter po možnosti povečanje števila stikov z deklicama. Ne drži, da bi izvrševala kazniva dejanja na škodo hčerk ali da bi imela stike izven določenih terminov, deklici pri njej v februarju 2024 nista prespali.

Prva nasprotna udeleženka je podala pripombe na izvedeniško mnenje in izrazila nestrinjanje z oceno, da je obseg stikov, kot ga predlagala CSD, ustrezen. Ker sodišče ni zaslišalo izvedenke ali pridobilo dopolnitve izvedenskega mnenja, je kršilo določila 243. in 254. člena ZPP ter ji okrnilo pravico do izjave.

3. Druga nasprotna udeleženka si želi, da bi stiki z vnukinjami potekali tako, kot je bilo določeno s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju N 97/2021 z 29. 5. 2023. Vse do februarja 2024 sta deklici vsak drugi vikend pri njej prespali od sobote do nedelje. Ne drži, da bi vnukinji imeli stike z mamo izven dogovorjenih terminov in je sodišče napačno ugotovilo dejansko stanje. Z deklicama nikoli ni ravnala neprimerno, vsak popoldan ju pokliče in se z njo radi pogovarjata. Pred dnevom stika ju povpraša, kaj bi radi jedli, ko prideta, jima to pripravi.

Ker nima lastnega prevoza, v C. ne bo mogla prihajati, zato bo imela stike z deklicama le na 14 dni. Sodišču je bila omejitev glede prevoza znana, pa je kljub vsemu sprejelo odločitev, ki deklicama ni v korist. Izpovedala je, da dela vse sobote in da nima finančnih sredstev za prihod v E. Trajanje stika je prekratko za kvalitetno izvedbo. Sodišče je z odločitvijo deklicama odvzelo pomemben del čustvene opore, zato predlaga, da se stiki vrnejo na raven, kot je bila določena s sklepom z 29. 5. 2023, oziroma da se omogoči več časa in fleksibilnosti pri njihovem izvajanju.

4. Na pritožbi je odgovoril predlagatelj in predlagal njuni zavrnitvi.

V zvezi s pritožbo prve nasprotne udeleženke je poudaril, da je izjava o pogrešanju mame s strani deklic izvzeta iz konteksta. Pritožnica spregleda, da je bil poglavitni razlog za spremembo stikov v ponovni izpostavitvi deklet spolni zlorabi s strani mame, do katere je prišlo kljub temu, da stikov z njo zunaj stanovanjske skupine ne bi smeli imeti. Izvedenka je ugotovila retravmatizacijo glede na ponovno intenzivno reakcijo deklet, ki sta zaradi preteklih izkušenj na področju spolnosti izrazito senzibilni in hitreje odreagirata na ponovne dražljaje spolnih vsebin tudi z močno preokupiranostjo s spolnostjo in seksualiziranim vedenjem. Ker gre za deklici s posebnimi potrebami, je še posebej pomembno, da se ju pred retravmatizacijo zaščiti. Z zmanjšanjem stikov bosta ohranili povezanost z materjo, hkrati pa jima bo omogočen odmik od nje kot vira travme, kar bo po ugotovitvah izvedenke zanju koristno. Subjektivno nestrinjanje z vsebino izvedenskega mnenja ne vzbuja dvoma v njegovo strokovnost, zato dopolnitev ali zaslišanje izvedenke ni bilo potrebno.

Čeprav druga nasprotna udeleženka v pritožbi problematizira obseg stikov kot premajhen in je sama izpostavila, da je pripravljena prihajati v stanovanjsko skupino, tega ne uresničuje. Stiki se dejansko izvajajo na dva tedna, ko vzgojitelji vnukinji pripeljejo k njej, kar zadošča za ohranjanje povezanosti z babico. Obseg stika v trajanju dveh ur je ustrezen, saj se vsebina in aktivnosti vrtijo pretežno okoli skupnega kosila, zato daljši obseg stika ne bi pripomogel k večji kvaliteti.

6. Prva nasprotna udeleženka je mati, druga nasprotna udeleženka pa babica sedaj 16 letnih dvojčic A. in B. Deklici sta bili s sklepom Okrožnega sodišča v Kranju III N 97/2021 z 29. 5. 2023 odvzeti materi in nameščeni v stanovanjsko skupino C., ki deluje v okviru Strokovnega centra, očetu pa je bila odvzeta starševska skrb. Deklici v tej stanovanjski skupini po sklepu o začasni odredbi prebivata že od 15. 11. 2021 ter obiskujeta šolo v okviru zavoda, ki se ukvarja z mladostniki s posebnimi potrebami. Deklici imata lažjo motnjo v duševnem razvoju, nižjo intelektualno opremljenost ter zaradi zlorabe in zanemarjanja v preteklosti oškodovan psihološki razvoj, zato je za njuno okrevanje po oceni izvedenke pedopsihiatrinje bistven vedenjski pristop, ki ga kreira strukturirano in varno okolje s pomočjo vzgoje, podpore in vodenja, kar ustvarja korektivne izkušnje, te pa omogočajo razvoj posameznih možganskih regij, odgovornih za občutek varnosti, ter ustreznejših strategij za socializacijo in regulacijo čustev in vedenja ob soočanju s stresnimi dejavniki. Prva nasprotna udeleženka zaradi lastne primarne oškodovanosti, nižjih mentalnih kapacitet ter omejenih čustvenih in socialnih zmožnosti, ki se odražajo v neustreznih starševskih kapacitetah, varnega podpornega okolja hčerkama ni zmožna zagotoviti. Sodišče je ob namestitvi deklic v stanovanjsko skupino stike z materjo uredilo ob sredah na dva tedna, in sicer z izmenjavo osebnega stika v stanovanjski skupini v trajanju pol ure in telefonskega stika v trajanju 10 minut. Stiki z babico so bili urejeni po predhodnem dogovoru z vzgojiteljicami stanovanjske skupine, v skladu z vzgojnim programom, izvajali pa so se tako, da sta dekleti čas od sobote do nedelje praviloma preživljali pri babici, s katero imata vsakodnevne telefonske stike.

7. V obravnavani zadevi je predlagatelj 13. 3. 2024 vložil predlog za spremembo stikov zaradi spremenjenega vedenja deklic po stiku v februarju 2024 in njunega poročanja, da sta takrat prespali pri mami. Izjave in vedenje so kazali na ponovno spolno zlorabo s strani matere in visoko ogroženost, zato je sodišče na predlog predlagatelja stike omejilo že z začasno odredbo z 19. 3. 2024, tako da s prvo nasprotno udeleženko potekajo le preko telefona enkrat mesečno v trajanju največ deset minut ob prisotnosti vzgojiteljev, z babico pa enkrat tedensko izmenjaje z obiskom v stanovanjski skupini in na njenem domu, vedno v trajanju do dveh ur ob prisotnosti vzgojiteljev. Takšno ureditev je glede druge nasprotne udeleženke sodišče v izpodbijanem sklepu ohranilo, medtem ko je stike s prvo nasprotno udeleženko uredilo po predlogu predlagatelja, upoštevajoč izvedensko mnenje sodne izvedenke pedopsihiatrinje, ter dopustilo le osebne stike v trajanju pol ure štirikrat letno.

8. Sodišče je pri ureditvi stikov med mamo in deklicama upoštevalo mnenje sodne izvedenke pedopsihiatrične stroke, da predlagano zmanjšanje stikov lahko zmanjša ogroženost deklic ter prispeva k njunemu okrevanju, pri čemer morajo stiki potekati v prisotnosti strokovne osebe, da bi se preprečila ponovna retravmatizacija deklic. Izvedenka je ugotovila, da zaradi pomanjkanja materinih starševskih kapacitet in znakov zanemarjanja ter spolne zlorabe deklici že v osnovi nista razvili varne navezanosti in povezanosti z materjo ter zato nista v stiski zaradi manjšega obsega stikov. Nasprotno, manjši obseg stikov je koristen za njuno okrevanje in celostni razvoj, še vedno pa ohranja formalno, minimalno povezanost z materjo ter deluje v smeri postopnega in varnega predelovanja travme v zvezi z njo. Nestrinjanje pritožnice s temi zaključki ne vzbuja dvoma v njihovo pravilnost. Prav tako ne sklicevanje pritožnice na izpoved babice, da deklici sprašujeta po mami in izjavljata, da jo pogrešata. To namreč ob ugotovitvi izvedenke, da je notranja predstava matere pri deklicah zmedena in da ne zmoreta ustrezno povezovati svojih težav z neustreznimi početji matere, ne pomeni, da bi zanju širši obseg stikov od določenega predstavljal korist. Kot je prepričljivo izpovedala predstavnica Strokovnega centra in vzgojiteljica deklic D., A. pogreša predvsem idejo mame, torej osebe, ki bi zanjo skrbela, ni pa sposobna oceniti, kaj je zanjo primerno in kakšne so bile posledice maminih ravnanj, medtem ko je B. bolj odmaknjena in pogrešanja matere niti ne omenja.

9. Pri telefonskem stiku je bila kot problematična izpostavljena odmaknjenost deklic po stiku (predvsem A.), ker jima mati z omenjanjem prihodnosti daje iluzijo, ki ni realna. Izvedenka je v mnenju pojasnila, da je manjši obseg stikov in odmik od matere kot vira travme za otroka koristen, pri čemer ni razlikovala osebnih in telefonskih stikov. Zato pritožbeno sodišče ukinitev telefonskih stikov ocenjuje kot pravilno. Ker sodišče z ureditvijo stikov zasleduje prvenstveno korist otroka, pritožnica ne more uspeti s sklicevanjem na lastne primanjkljaje v mentalnem zdravju in starševskih kapacitetah, zaradi katerih stika ni sposobna izvesti bolje.

10. Sodišče z zaslišanjem izvedencev ali pisno dopolnitvijo izvedeniškega mnenja odpravlja pomanjkljivosti, zaradi katerih mnenje ni jasno, popolno ali si nasprotuje. Golo nestrinjanje z ugotovitvami izvedenke takšne dopolnitve ne terja, prva nasprotna udeleženka pa je v svoji vlogi tudi ni predlagala. Zato v pritožbi ne more biti uspešna s sklicevanjem na kršitev določil 243., 254. ter 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Pritožbeno sodišče soglaša z razlogi iz 5. točke obrazložitve sklepa, da iz pisnega izvedeniškega mnenja pedopsihiatrinje izhajajo vse ugotovitve, potrebne za odločitev v tem postopku. Izvedenka je bila s problematiko družine predhodno seznanjena (izvedenska mnenja je izdelala že v treh postopkih), zato je lahko korist deklic ugotavljala tudi na podlagi spremljanja njunega razvoja v daljšem časovnem obdobju. Drugačno stališče pritožnice glede ugotovitev o retravmatizaciji deklic, njuni navezanosti na mamo in potrebi po širšem obsegu stikov, ne vzbuja dvoma v pravilnost strokovnih zaključkov izvedenke, ki jim je sodišče utemeljeno sledilo.

11. Čeprav druga nasprotna udeleženka v pritožbi vztraja, da stikov deklic z materjo izven dogovorjenih terminov ni dopuščala, je dokazni postopek pokazal nasprotno. Izvedenka je v svojem mnenju pojasnila, da je vsebino izjav deklic, ki sta o tem poročali, mogoče ovrednotiti kot dokaj verodostojno in jima je potrebno slediti. Še posebej zato, ker izkazujeta izrazita vedenja, čustvene odzive in značilnosti, ki jih v stroki povezujejo s spolno zlorabo. Pritožbeno sodišče sicer verjame, da si druga nasprotna udeleženka po svojih močeh prizadeva za dobrobit deklic, ki sta nanjo navezani, vendar pa je do svojih in materinih ravnanj nekritična ter nima uvida v njihovo škodljivost, zato je odločitev sodišča o izvajanju stikov ob prisotnosti strokovnih delavk pravilna.

12. Babica ima osebne stike z vnukinjama lahko enkrat tedensko, izvaja pa jih zgolj na dva tedna, ko strokovna delavka dekleti pripelje na njen dom. Sodišče je stika na različnih lokacijah določilo, upoštevajoč pritožničino izjavo, da lahko dekleti sama obišče v stanovanjski skupini. Ob vzpostavljenem javnem prevozu pot iz F. do C. na delavnik ne bi smela predstavljati večje ovire. Ker druga nasprotna udeleženka ne izvaja stikov niti v obsegu, kot so določeni, pritožbeno zavzemanje za njihovo širitev ni utemeljeno. Glede na izpoved strokovne delavke o načinu njihovega izvajanja pa pritožbeno sodišče kot pravilno ocenjuje tudi njihovo trajanje v obsegu dveh ur.

13. Po navedenem pritožbi nista utemeljeni. Zato ju je pritožbeno sodišče ob odsotnosti po uradni dolžnosti upoštevnih kršitev iz drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

14. Pri odločitvi o stroških postopka je sodišče upoštevalo določilo 101. člena ZNP-1. Odločilo je, da nasprotni udeleženki krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

Pri tem je v okviru prostega preudarka upoštevalo neuspeh s pritožbo in namen postopka, ki je v varstvu koristi mladoletnih otrok.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 173, 174, 175

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.