VSL Sklep Cst 320/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-08

Đorđe Grbović (preds.), Tadeja Zima Jenull (poroč.), mag. Sonja Ilovar Gradišar

stečajni postopek nad pravno osebo - nadomestilo upravitelja - nagrada za delo upravitelja - postopek prisilne poravnave - povišanje nagrade - rast cen - mednarodni element - povečan obseg dela - trditveno in dokazno breme - načelo zagotavljanja najboljših pogojev za plačilo upnikov

Že iz jezikovne razlage besedila 3.a člena Pravilnika o tarifi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen (Pravilnik), ki omejuje sodišče pri polju odločanja, je mogoče sklepati, da je besedilo 3.a člena Pravilnika le pravna podlaga, dana ministru za pravosodje, ki lahko predpiše uskladitev zneskov iz te tarife, če rast življenjskih potrebščin od uveljavitve zadnjega zvišanja preseže 10 odstotkov. Zato ni utemeljeno upraviteljevo stališče, da bi moralo sodišče na podlagi 3.a člena Pravilnika upravitelju priznati ustrezno zvišanje zneskov po tarifi.

Glede na sistematiko osmega poglavja ZFPPIPP ni mogoče načeloma izključiti uporabe 8. poglavja ZFPPIPP tudi v postopku prisilne poravnave, vendar je v Pravilniku predpisano povečanje vseh nadomestil, vključenih v nagrado upravitelju, le za stečajni postopek z mednarodnim elementom. Brez Pravilnika, ki razčlenjuje in po velikosti opredeljuje nagrade in stroške, pa v samem ZFPPIPP ni pravnih pravil, ki bi v vseh primerljivih primerih zagotavljala enako plačilo (s čimer bi se uresničevala pravica upraviteljev do nagrade in do povrnitve stroškov iz prvega odstavka 103. in prvega odstavka 105. člena), hkrati pa zagotavljala enako obravnavanje upnikov, v interesu katerih je čimboljše poplačilo (s čimer bi se uresničevalo to načelo iz 47. člena).

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep v zavrnilnem delu II. točke izreka (za 50.661,34 EUR) potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je upravitelju za delo v postopku prisilne poravnave odmerilo nagrado v višini nadomestila brez DDV 65.815,55 EUR, 22 % DDV 14.479,41 EUR, skupaj 80.294,97 EUR. Kar je upravitelj zahteval več, to je 50.661,34 EUR, je zavrnilo (II. točka izreka sklepa, procesno dejanje 551, v nadaljevanju, p. d.). Sodišče prve stopnje upravitelju ni priznalo povišanja nagrade za 41,6 % zaradi uskladitve zneskov nagrad v primeru rasti cen življenjskih potrebščin za več kot 10,00 % po 3. členu Pravilnika o tarifi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen (Pravilnik). Vsebina 3. člena Pravilnika napotuje na pooblastilo ministru, ki lahko uveljavi zvišanje s spremembo Pravilnika. Prav tako sodišče upravitelju ni priznalo priglašenih 15 % povečanja nagrade iz naslova mednarodnega elementa po 4. členu Pravilnika. Pravilnik povišanja zaradi povečanja obsega del pri mednarodnem elementu predvideva le za stečajni postopek, ne pa za postopek prisilne poravnave. Tudi če bi bilo v Pravilniku v prisilni poravnavi določeno povišanje nagrade zaradi obstoja mednarodnega elementa, pa upravitelj ni navedel nobenih podrobnejših navedb, ampak le kvalifikatorje mednarodnega elementa Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP).

2. Upravitelj se je zoper zavrnilni del izreka sklepa pravočasno pritožil in je uveljavljal vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP. Pritožbenemu sodišču je predlagal, da pritožbi ugodi, izpodbijani sklep spremeni tako, da predlogu upravitelja v celoti ugodi in mu odmeri nagrado v skupnem znesku 131.170, 34 EUR.

Odločitev pritožbenega sodišča in razlogi

O uskladitvi zneskov po 3.a členu Pravilnika

4. 3.a člen Pravilnika določa, da se zneski iz te tarife spreminjajo glede na rast cen življenjskih potrebščin v Republiki Sloveniji, ki jo ugotavlja Statistični urad Republike Slovenije. Sprememba zneskov tarife je možna v primeru, ko rast cen življenjskih potrebščin od uveljavitve zadnjega zvišanja preseže 10 odstotkov. Upravitelj v pritožbi uveljavlja, da gre pri uporabi 3.a člena Pravilnika za obvezni zakonski mehanizem, ki se uporablja ex lege. Kadar kumulativna rast življenjskih potrebščin preseže 10 procentov, že sam Pravilnik napotuje na uradne podatke statističnega urada RS, ki so javno dostopni in jih je mogoče objektivno in enostavno preveriti, ne da bi bila potrebna kakršnakoli posebna sprememba predpisa za uveljavitev uskladitve. Upravitelj je predlogu za odmero priložil uradni podatek o rasti cen življenjskih potrebščin od leta 2008, ki znaša 41,6 %.

5. Pritožbeno sodišče ne pritrjuje omenjenemu stališču upravitelja. Pravna podlaga. ki jo ima minister za pravosodje za izdajo Pravilnika, je navedena v 2. in 3. točki prvega odstavka 114. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP). Minister, pristojen za pravosodje, predpiše tarifo za odmero nagrade upravitelja in pavšalnega nadomestila za prevzem poslov razrešenega upravitelja in podrobnejša pravila o stroških, do povrnitve katerih je upravičen upravitelj, in o pavšalnem znesku za kritje drugih stroškov stečajnega postopka, ki se konča brez razdelitve upnikom iz 3. točke prvega odstavka 233. člena tega zakona (2. in 3. točka prvega odstavka 114. člena ZFPPIPP). Že iz jezikovne razlage omenjenega besedila, ki omejuje sodišče pri polju odločanja, pritožbeno sodišče pritrjuje razlogom v izpodbijanem sklepu, da je besedilo 3.a člena Pravilnika le pravna podlaga, dana ministru za pravosodje, ki lahko predpiše uskladitev zneskov iz te tarife, če rast življenjskih potrebščin od uveljavitve zadnjega zvišanja preseže 10 odstotkov. Zato ni utemeljeno upraviteljevo stališče, da bi moralo sodišče na podlagi 3.a člena Pravilnika upravitelju priznati ustrezno zvišanje zneskov po tarifi. Že iz primerjave z vsebino 4. člena Pravilnika, katerega zmotno uporabo prav tako uveljavlja upravitelj, izhaja, da je v 3. členu Pravilnika navedeno, da je „

,“ medtem ko je v 4. členu določeno, da se „

upravitelju prizna povečanje vseh nadomestil, vključenih v nagrado

O povečanju nagrade po 4. členu Pravilnika - mednarodni element

6. Pritožbeno sodišče je pri odločanju o (ne)utemeljenem upraviteljevem predlogu za povečanje nagrade po 4. členu Pravilnika v zvezi z mednarodnim elementom izhajalo iz okoliščin konkretnega primera. Upravitelj je v pritožbi uveljavljal, da je bila prisilna poravnava izrazito mednarodna, saj ima dolžnik premoženje v treh državah, Srbiji, Hrvaški in Črni Gori, hkrati pa je v postopku nastopalo večje število tujih upnikov. Upravitelj je moral izvajati nadzor nad premoženjem v tujini, obveščati tuje upnike, preverjati terjatve tujih subjektov ter koordinirati pravne in poslovne informacije prek državnih meja. Upravitelj je navedeno pojasnil v predlogu za priznanje nagrade (p. d. 520). Vendar iz podatkov v spisu slednje ni razvidno. Pritožbeno sodišče je pregledalo vsa redna in izredno poročilo ter ni zaznalo, da bi upravitelj opravljal delo, kot je bilo navedeno v predlogu (p. d. 189, p. d. 292, p. d. 382., p. d. 485, p. d. 510). Pritožbeno sodišče zato pritrjuje razlogom v 7. točki izpodbijanega sklepa, da bi moral upravitelj podrobnejše navesti, katero delo je opravljal v zvezi z mednarodnim elementom, da bi lahko sodišče presodilo, ali to delo predstavlja večjo kompleksnost in zapletenost postopka in da je bil obseg dela upravitelja večji. Nenazadnje iz podatkov spisa izhaja, da je bil 6. 11. 2025 objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad dolžnikom (p. d. 519), upravitelj pa je isti, kot je bil imenovan v postopku prisilne poravnave.

7. Sicer pa je na podlagi 2. in 3. točke prvega odstavka 114. člena ZFPPIPP v pristojnosti ministra za pravosodje, da izda Pravilnik, ki ga sodišče kot podzakonski predpis uporabi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen. Pravilnik je razdeljen na devet delov in vsebuje splošno določbo (I.), splošno pravilo o odmeri nagrade (II.), nagrado za delo upravitelja v stečajnem postopku (III.), nagrado za delo upravitelja v postopku prisilne poravnave (IV.), pavšalno nadomestilo za prevzem poslov razrešenega upravitelja (V.), nagrado za delo upravitelja v postopku prisilne likvidacije (VI.), stroške, do povrnitve katerih je upravičen upravitelj (VII.), pavšalni znesek za kritje drugih stroškov stečajnega postopka, ki se konča brez razdelitve upnikom (VIII.), in končno določbo (IX.).

8. Razmejitev med nagrado za delo upravitelja v stečajnem postopku, postopku prisilne poravnave in v postopku prisilne likvidacije ni brez pomena. V postopku prisilne poravnave ima upravitelj po drugem in tretjem odstavku 103. člena ZFPPIPP pravico do štirih vrst nadomestil, in sicer do nadomestil, ki se določijo v sorazmerju s številom pravočasno prijavljenih terjatev in med katera spadajo: nadomestilo za preizkus terjatev, nadomestilo za izdelavo poročila o izidu glasovanja o sprejetju prisilne poravnave in nadomestilo za izdelavo poročila o vpisu in vplačilu novih delnic. Upravitelj je upravičen tudi do nadomestila za opravljanje nadzora insolventnega dolžnika po 171. členu ZFPPIPP, ki se odmeri za vsak mesec trajanja postopka prisilne poravnave.

9. V stečajnem postopku je upravitelj po četrtem odstavku 103. člena ZFPPIPP upravičen do treh vrst nadomestil. Nadomestilo za izdelavo otvoritvenega poročila se določi v sorazmerju z vrednostjo premoženja (sredstev), izkazano v otvoritveni bilanci stanja stečajnega dolžnika. Upravitelj pridobi pravico do prvega dela tega nadomestila, ko sodišču predloži otvoritveno poročilo. Nadomestilo za preizkus terjatev se določi v sorazmerju s številom pravočasno prijavljenih terjatev. Upravitelj pridobi pravico do prvega dela tega nadomestila, ko sodišču predloži končni seznam preizkušenih terjatev. Nadomestilo za unovčenje stečajne mase in razdelitev splošne ali posebne stečajne mase se odmerja ob vsaki razdelitvi splošne ali posebne razdelitvene mase. Določi se v sorazmerju z višino zneska, ki je predmet razdelitve. Upravitelj pridobi pravico do prvega dela tega nadomestila, ko sodišču predloži končni načrt razdelitve. Pravila za odmero nagrade za delo upravitelja v stečajnem postopku se smiselno uporabljajo tudi za odmero nagrade upravitelja v postopku prisilne likvidacije (16. člen Pravilnika).

10. 4. člen Pravilnika določa nagrado za delo upravitelja le v stečajnem postopku. Povečanje nagrade je mogoče v stečajnem postopku nad banko ali zavarovalnico in v stečajnem postopku z mednarodnim elementom. V skladu z določbami ZFPPIPP se upravitelju prizna povečanje vseh nadomestil, vključenih v nagrado, za 15 odstotkov. 4. člen Pravilnika napotuje na osmo poglavje ZFPPIPP, to je na postopke zaradi insolventnosti z mednarodnim elementom. Pravila 8. poglavja se uporabljajo za tuj postopek zaradi insolventnosti, ki ima značilnosti, opredeljene v drugem odstavku 446. člena ZFPPIPP. To je vsak sodni ali upravni postopek: ki se vodi v tuji državi za skupni račun vseh upnikov dolžnika zaradi finančnega prestrukturiranja ali likvidacije dolžnika in v katerem nad unovčenjem premoženja in vodenjem poslov dolžnika opravlja nadzor tuje sodišče ali upravitelj, ki ga imenuje tuje sodišče. Po splošnem pravilu, določenem v prvem odstavku 449. člena, se 8. poglavje ZFPPIPP uporablja: za pravno pomoč, za katero v Republiki Sloveniji zaprosi tuje sodišče ali tuji upravitelj v zvezi s tujim postopkom zaradi insolventnosti, za pravno pomoč, za katero v tuji državi zaprosi sodišče ali upravitelj v zvezi z domačim postopkom zaradi insolventnosti, če se nad istim dolžnikom hkrati vodita domači in tuji postopek zaradi insolventnosti in če imajo tuji upniki interes, da predlagajo začetek domačega postopka zaradi insolventnosti ali sodelujejo v njem. V 451. členu ZFPPIPP so urejena upravičenja domačega upravitelja delovati v tuji državi. Domači upravitelj je upravičen zastopati insolventnega dolžnika in opravljati druge posle za potrebe postopka zaradi insolventnosti v tuji državi. Izraz domači postopek zaradi insolventnosti je v 8. poglavju ZFPPIPP uporabljen za stečajni postopek ali postopek prisilne poravnave, ki ga vodi slovensko (domače) sodišče po ZFPPIPP.

Glede na sistematiko 8. poglavja ZFPPIPP torej ni mogoče načeloma izključiti uporabe 8. poglavja ZFPPIPP tudi v postopku prisilne poravnave, vendar je v Pravilniku predpisano povečanje vseh nadomestil, vključenih v nagrado upravitelju, le za stečajni postopek z mednarodnim elementom.

11. Najprej bi bila na podlagi 2. točke prvega odstavka 114. člena ZFPPIPP potrebna ocena ministra, pristojnega za pravosodje, da je treba v Pravilniku urediti, da je upravitelj, če v postopku prisilne poravnave opravlja naloge z mednarodnim elementom, upravičen do povečanja vseh nadomestil, vključenih v nagrado, za določen procent, ki bi bil lahko enak kot za stečajni postopek ali pa različen. Če bi bil 4. člen dopolnjen tudi za postopek prisilne poravnave, bi lahko sodišče presojalo, ali je utemeljena zahteva upravitelja za povečanje nagrade. Zato ni utemeljen pritožbeni očitek, da je sodišče prve stopnje, ker tudi za postopek prisilne poravnave ni uporabilo 4. člena Pravilnika, upravitelja, ki je opravljal delo v postopku prisilne poravnave v primerjavi z upraviteljem, ki opravlja delo v stečajnem postopku, neenako obravnavalo in kršilo 14. člen Ustave RS.

12. Brez Pravilnika, ki razčlenjuje in po velikosti opredeljuje nagrade in stroške, pa v samem ZFPPIPP ni pravnih pravil, ki bi v vseh primerljivih primerih zagotavljala enako plačilo (s čimer bi se uresničevala pravica upraviteljev do nagrade in do povrnitve stroškov iz prvega odstavka 103. in prvega odstavka 105. člena), hkrati pa zagotavljala enako obravnavanje upnikov, v interesu katerih je čimboljše poplačilo (s čimer bi se uresničevalo to načelo iz 47. člena). V zatrjevanem neskladju med zakonom in podzakonskim aktom (pod predpostavko, da bi bilo to res podano), bi nezakonitost le še poslabšala. Iskanje ravno pravšnje nagrade upravitelja in ravni povrnitve njegovih stroškov za vsak posamezen primer bi bilo v nasprotju z razlogom, iz katerega ZFPPIPP v 2. in 3. točki prvega odstavka 114. določa, da minister, pristojen za pravosodje, predpiše tarifo za odmero nagrade upravitelja in podrobnejša pravila o stroških, do povrnitve katerih je ta upravičen, in bi se torej po tej poti nezakonitost le še poglobila. Pravi forum za morebitne potrebne sistemske spremembe tarife ni sodišče, temveč minister, pristojen za pravosodje.

13. Pritožbeni razlogi niso utemeljeni. Pritožbeno sodišče je odgovorilo na pravno odločilne pritožbene razloge (prvi odstavek 360. člena, 366. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP) in tudi po uradnem preizkusu izpodbijanega sklepa ugotavlja, da ni podana nobena absolutna bistvena postopkovna kršitev, materialno pravo pa je bilo pravilno uporabljeno (drugi odstavek 350. člena, 366. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Zato je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Več glej. N. Plavšak, E-PAKET INS s komentarjem ZFPPIPP, urejeno sodno prakso in vzorci, k 445. členu, tuja država in država članica.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 14

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 47, 103, 103/1, 103/2, 103/3, 103/4, 105, 105/1, 114, 114/1, 114/1-2, 114/1-3, 121, 171, 233, 233/1, 233/1-3, 446, 446/1, 446/4, 449, 449/1, 451

Pravilnik o tarifi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen (2008) - člen 3a, 4, 16

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.