VSM Sklep IV Cp 113/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-03

Milena Šteharnik (preds.), Mirjana Klobasa (poroč.), Branko Reisman

nadomestitev soglasja za zdravljenje otroka - nujni zdravstveni poseg - izvajanje starševske skrbi

Zmotno meni pritožba, da je v predmetni zadevi potrebno odločati v skladu s 172. členom DZ.

Predmetna določba DZ pa se ne uporablja za primere, ko se starša ne moreta sporazumeti o pregledu ali zdravljenju, v tem primeru gre za spor glede izvajanja starševske skrbi in se rešujejo po določbi 151. členu DZ.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom nadomestilo soglasje nasprotnega udeleženca, da se pri ml. otroku opravi zdravniški poseg adenoidektomija (odstranitev žrelnice), ki se izvede po pravilih zdravstvene stroke (I. točka izreka). V II. točki izreka je odločilo, da udeleženca trpita vsak svoje stroške postopka.

2. Zoper sprejeto odločitev se pritožuje nasprotni udeleženec. Navaja, da niso podani pogoji iz 172. člena Družinskega zakonika v nadaljevanju DZ, ki določa, da lahko sodišče odloči o zdravljenju otroka brez soglasja staršev le, kadar je to nujno potrebno, ker je ogroženo njegovo življenje ali je huje ogroženo njegovo zdravje. Ta pogoj v konkretnem primeru ni izpolnjen, saj sta tako priča, kot izvedenka potrdili, da se lahko po naravni poti težave pri otroku odpravijo tako, da se poveča prostor nosnega dela žrela z rastjo, sicer pa poseg ni nujen, prav tako otrokovo zdravje ni ogroženo. Ker operativni poseg ni nujen in otrokovo zdravje ni huje ogroženo, bo torej potrebno počakati, da otroku toliko zraste prostor nosnega dela in se zmanjša žrelnica, ki bi naj po izpovedbi izvedenca že nehala rasti, da se bo zatrjevana težava odpravila po naravni poti, sodišče pa tudi ni pojasnilo, zakaj milejši ukrep, kot je spremljanje stanja, alternativne metode zdravljenja, ne bi zadostovali za varstvo otrokove koristi. Predlaga, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi, sklep razveljavi in samo odloči, da se predlog predlagateljice kot neutemeljen zavrne.

4. Pritožbeno sodišče preizkusi sklep sodišča prve stopnje v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa pazi po uradni dolžnosti na bistvene kršitve določb postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in na pravilno uporabo materialnega prava (drugi odstavek 350. člena ZPP). Določbe ZPP so uporabljene na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1).

5. V predmetnem postopku je predlagateljica podala predlog, da se nadomesti soglasje nasprotnega udeleženca za opravo operativnega posega - odstranitev žrelnice pri ml. otroku. Meni, da gre za bistveno vprašanje, ki vpliva na otrokov razvoj, nasprotni udeleženec pa soglasja ne želi podati.

6. Z namenom ugotavljanja potrebnosti ukrepa je sodišče prve stopnje v postopku zaslišalo pričo ORL specialista A. A. dr. med., ki je ml. otroka pregledal pred predvidenim posegom in podal pojasnila glede samega posega ter obrazložil, da ima povečana žrelnica dolgoročno slab vpliv na anatomijo obraznih kosti, gre za podaljšan zaobljen obraz, spremeni se lahko ugriz, gotsko nebo, kar vodi do motenj izgovorjave, slabšega sluha in apneje v spanju. Sam poseg po njegovem mnenju ni nujen, vendar pa izboljša kvaliteto življenja otroka. Nadalje je sodišče prve stopnje v postopek pritegnilo izvedenko otorinolaringološke stroke prof. dr. B. B., dr. med., ki je podala mnenje, iz katerega izhaja, da ima ml. otrok zaradi izrazito zadebeljene nosne sluznice težave z dihanjem skozi nos, ponoči močno smrči, pogosto je prehlajen, ima tudi vnetje ušes in na podlagi anamneze in klinične slike poseg svetuje oz. meni da je utemeljen. Ker starša soglasja za poseg nista dala, pa predlaga v vmesnem obdobju spiranje nosu s fiziološko raztopino in zdravili. Nadalje je pojasnila, da v primeru oteženega dihanja na nos pri otroku nastajajo dolgoročne posledice, zaradi velikosti žrelnice ima lahko značilno spremenjen obraz, moteno je prezračevanje srednjega ušesa, pojavljajo se pogosta vnetja srednjega ušesa. Pri ml. otroku pa povečana žrelnica onemogoča normalen pretok zraka skozi nos in skozi nosni del žrela navzdol v grlo, sapnik in pljuča, posledično se v nosnicah ter v nosnem delu žrela nabira sluz onemogočeno je prezračevanje srednjih ušes, zaradi česar prihaja do zatekanja kužne sluzi iz nosnega dela žrela v sicer sterilno srednje uho, kar se pri ml. otroku še kaže kot poslabšanje zaradi alergično zadebeljene nosne sluznice in je v posledici slednjega v obdobju od 2016 do 2025 prebolel najmanj 15 akutnih vnetij zgornjih dihal z ali brez vnetja srednjega ušesa. Odstranitev žrelnice je ena najbolj pogosto opravljenih operacij žrela in najpogostejša operacija otrok, ki ponuja varen in učinkovit kirurški način za rešitev nosne obstrukcije, nosnih in adenoidnih okužb ter je dodatek pri obvladovanju kronične in ponavljajoče se bolezni ušes pri otrocih. Tako podaja mnenje, da je odstranitev žrelnice pri otroku utemeljen operativni poseg.

7. Sodišče prve stopnje je tako izpovedbo priče, kot mnenje izvedenke povzelo v 8. in 9. točki obrazložitve in na podlagi slednjega zaključilo, da je poseg pri ml. otroku koristen, saj mu izboljša kvaliteto življenja in je nadomestilo soglasje očeta glede operativnega posega.

8. V skladu s 151. členom DZ, starši izvajajo starševsko skrb sporazumno, v skladu s koristjo otroka. Kadar starši ne živijo skupaj in nimajo skupnega varstva in vzgoje, tisti od staršev, ki ima otroka v varstvu in vzgoji, odloča o vprašanjih otrokovega dnevnega življenja in o otrokovem stalnem prebivališču, če s tem ne posega na vprašanja, ki bistveno vplivajo na otrokov razvoj (tretji odstavek 151. člena DZ). O vprašanjih, ki bistveno vplivajo na otrokov razvoj, odločajo starši skupaj v skladu z otrokovo koristjo. Če se sami o vprašanjih, ki bistveno vplivajo na otrokov razvoj, ne sporazumejo, odloči o tem sodišče na predlog enega ali obeh staršev v nepravdnem postopku.

9. Glede na dejstvo, da je vprašanje operativnega posega pri ml. otroku za oba udeleženca postopka sporno, gre po oceni sodišča druge stopnje v vsakem primeru za bistveno vprašanje, ki vpliva na otrokov razvoj. Poseg se nenazadnje opravlja v anesteziji, po obrazložitvi, ki jo je podala izvedenka, pa tudi bistveno vpliva na otrokovo življenje.

10. Zmotno meni pritožba, da je v predmetni zadevi potrebno odločati v skladu s 172. členom DZ. 172. člen DZ določa: "Sodišče lahko odloči o zdravniškem pregledu ali zdravljenju otroka brez soglasja staršev ali v nasprotju z njihovo odločitvijo, kadar je to nujno potrebno, ker je ogroženo njegovo življenje ali je huje ogroženo njegovo zdravje." Predmetna določba DZ pa se ne uporablja za primere, ko se starša ne moreta sporazumeti o pregledu ali zdravljenju, v tem primeru gre za spor glede izvajanja starševske skrbi in se rešujejo po določbi 151. členu DZ.

11. Glede na obrazloženo, ker v predmetni zadevi ne gre za uporabo oziroma izrek ukrepa trajnejšega značaja, kamor spada tudi odločitev o zdravniškem pregledu ali zdravljenju po 172. členu DZ v primeru, ko starša ne podata soglasja, ki je nujno potrebno, ker je ogroženo življenje ali huje ogroženo zdravje otroka, ampak gre za ukrep po 151. členu DZ, torej za vprašanje izvajanja starševske skrbi, je sodišče prve stopnje pravilno odločilo, da je predmetna zadeva takšna, ki bistveno vpliva na otrokov razvoj, v posledici slednjega pa, ker soglasja nasprotnega udeleženca ni, je v postopku odločalo o ustreznosti posega in na podlagi izvedenega dokaznega postopka pravilno zaključilo, da je poseg, kot ga predlaga predlagateljica, potreben, da se izboljša kvalitetno življenje ml. otroka.

12. Glede na obrazloženo je sodišče druge stopnje pritožbo nasprotnega udeleženca kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 151, 172

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.