VSL Sklep III Cp 1977/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-10

popravni sklep - pogoji za izdajo popravnega sklepa - očitna pisna ali računska pomota - sklep o dedovanju - nedoločnost in nejasnost izreka - vpis v zemljiško knjigo po uradni dolžnosti - zemljiškoknjižni postopek - pomotni vpis

Če je vsebina sklepa nejasna do te mere, da onemogoča njegov nedvoumen prenos v zemljiško knjigo, ne more iti za očitno napako v smislu določb o popravnem sklepu, temveč za vprašanje vsebinske pravilnosti ali jasnosti sklepa o dedovanju, ki presega okvir instituta poprave očitnih pomot.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog dediča A. A. z dne 28. 2. 2025 za izdajo popravnega sklepa sklepa o dedovanju IV D 664/2002 z dne 2. 6. 2003.

2. Zoper sklep se dedič A. A. pritožuje, nominalno iz vseh pritožbenih razlogov iz 1. odst. 338. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP), in predlaga, da se izpodbijani sklep razveljavi oziroma odpravi, odločanje o zahtevi za izdajo popravnega sklepa pa vrne prvostopenjskemu sodišču v nov postopek. Očita, da je v postopku po pokojnem B. A. st., ki je umrl ... 2002, IV D 664/2002, prišlo do izvirne računske napake. Pritožnik navaja, da je bil sklep o dedovanju IV D 664/2002 z dne 2. 6. 2003 sicer pravilen, vendar premalo jasen, zaradi česar je prišlo do napake pri zemljiškoknjižnem vpisu. Zaradi računsko nepravilne izvedbe sklepa o dedovanju IV D 664/2002 z dne 2. 6. 2003 se je obstoječa računska napaka tekom naslednjih zapuščinskih postopkov, IV D 682/2003 in IV D 24/2013, le še poglabljala. Pritožnik meni, da je sodišče na podlagi načela enotnosti zapuščinskega in zemljiškoknjižnega postopka (216. čl. Zakona o dedovanju - ZD) dolžno po uradni dolžnosti skrbeti, da se pravnomočen sklep o dedovanju pravilno izvede v zemljiški knjigi, v nastali situaciji pa je dolžno s popravnim sklepom napako odpraviti.

3. Preostali dediči na pritožbo niso odgovorili.

5. V zapuščinskem postopku se na podlagi 163. čl. ZD uporabljajo določbe pravdnega postopka, če ni z ZD drugače določeno. Na podlagi 328. čl. ZPP, predsednik senata kadar koli s posebnim sklepom popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne napake in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnosti prepisa sodbe z izvirnikom (popravni sklep). Na podlagi 332. čl. ZPP navedeno velja smiselno tudi za sklepe.

6. Sodišče prve stopnje je pravilno ocenilo, da pogoji za izdajo popravnega sklepa niso podani, saj v sklepu o dedovanju z dne 2. 6. 2003 ni prišlo do očitne pisne ali računske pomote, pač pa napaka pri delitvi lastninskih deležev na sporni nepremičnini izvira iz kasneje izdanega zemljiškoknjižnega sklepa Dn 16568/2003 z dne 21. 7. 2003.

7. Pritožbeno sodišče se z oceno sodišča prve stopnje strinja, saj zatrjevane pomanjkljivosti sklepa o dedovanju ne predstavljajo očitne pisne ali računske pomote v smislu 328. čl. ZPP, ki jo sme sodišče odpraviti s popravnim sklepom. Že pritožnik izpostavlja, da je sklep o dedovanju pravilen, a po njegovo tudi nejasen. Ker je pogoj za izdajo popravnega sklepa obstoj očitne pisne ali računske napake, že sama navedba pritožnika, da je sklep o dedovanju tako nejasen, da je povzročil nezmožnost pravilne izvedbe zemljiškoknjižnega vpisa, utemeljuje pravilnost odločitve sodišča prve stopnje. Če je namreč vsebina sklepa nejasna do te mere, da onemogoča njegov nedvoumen prenos v zemljiško knjigo, ne more iti za očitno napako v smislu določb o popravnem sklepu, temveč za vprašanje vsebinske pravilnosti ali jasnosti sklepa o dedovanju, ki presega okvir instituta poprave očitnih pomot. Spreminjanje (dodajanje) zemljiškoknjižnih podatkov o nepremičninah bi predstavljalo spremembo, ki presega popravke, ki jih je dopustno vnašati s popravnim sklepom.

8. Pritožnik tudi sam navaja, da je do napake prišlo šele v zemljiškoknjižnem postopku, pri izvedbi vpisa v zemljiško knjigo. Sprememba, za katero si pritožnik prizadeva, se torej ne nanaša na odpravo (očitnih) napak, zagrešenih v zapuščinskem postopku, temveč na napako, do katere naj bi prišlo v zemljiškoknjižnem postopku, kjer Zakon o zemljiški knjigi (ZZK-1) v 200. čl. posebej ureja postopek poprave pomotnega vpisa. Pritožbeno stališče, da je zapuščinsko sodišče dolžno spremljati in skrbeti za to, da se pravnomočen sklep o dedovanju v računsko pravilni in popolni obliki izvede v zemljiški knjigi, ni točno. Določba 216. čl. ZD določa zgolj, da mora zapuščinsko sodišče po uradni dolžnosti poskrbeti za vpis v zemljiško knjigo, medtem ko 1. odst. 46. čl. ZZK-1 določa, da zemljiškoknjižno sodišče o vknjižbi na podlagi sklepa o dedovanju odloča po uradni dolžnosti, vendar pa vpis izvrši zemljiškoknjižno sodišče.

9. Predlog za izdajo popravnega sklepa je torej pravilno zavrnjen. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker niso podane niti kršitve, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. odst. ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 163, 216

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 46, 46/1, 200

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328, 332

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.