VSL Sklep IV Cp 45/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-14

Karmen Ceranja (preds.), Martina Erzin (poroč.), Bojan Breznik

razmerja med starši in otroki - ukrepi za varstvo koristi otroka - začasna odredba - nadomestitev soglasja starša - vpis otroka v osnovno šolo - sprememba ureditve stikov - skupno starševstvo - pogoj za izdajo začasne odredbe - ogroženost otroka

Upnik ogroženosti deklice (161. člen DZ), ki bi zahtevala takojšnjo in nujno (začasno) nadomestitev materinega soglasja za vpis v podružnično osnovno šolo ter takojšnjo in nujno (začasno) spremembo izvajanja varstva in vzgoje na način, da bi A. z vsakim od staršev preživljala izmenjaje po sedem dni strnjeno, razen med počitnicami in prazniki, ko bi bil režim drugače določen, ni izkazal. Zato pogojev za izdajo predlagane začasne odredbe ni, predloga za nadomestitev soglasja starša za vpis deklice v šolo in za spremembo stikov pa udeleženca, kot ugotavlja sodišče prve stopnje, še nista podala.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Udeleženca sta starša deklice A., ki je rojena 2019 in od 1. 9. 2025 obiskuje Osnovno šolo B. Oče soglasja za vpis deklice v to osnovno šolo ni dal, zato v prvi razred po njegovem mnenju ni vpisana. Vztraja, da predstavlja otrokovo največjo korist vpis deklice v prvi razred osnovne šole C. Zato vlaga začasno odredbo, s katero predlaga, da sodišče soglasje matere za vpis v podružnično šolo nadomesti s sklepom. Podrejeno dodatno predlaga še spremembo stikov.

2. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje njegov primarni in podrejeni predlog zavrnilo. Odločilo je, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka.

3. Upnik je zoper navedeni sklep vložil pravočasno pritožbo iz vseh predvidenih pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču je primarno predlagal, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da nadomesti soglasje dolžnice, podrejeno pa, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Sodišče je zagrešilo bistvene kršitve postopka, ker še vedno ni jasno, kako lahko A. obiskuje šolo brez očetovega soglasja. Vpis je formalno nepopoln in v nadaljevanju bodo lahko nastopile težave pri izobraževanju. Sodišče ni obrazložilo, zakaj je preostale očetove dokazne predloge zavrnilo. Sodišče je zmotno in nepopolno ugotovilo dejansko stanje, ker je zmotno štelo vpis v šolo za veljaven. Višje sodišče v Mariboru je v sklepu III Cp 541/2024 v podobni zadevi odločilo drugače. Sodišče je spregledalo, da predlog očeta v prvi vrsti ni usmerjen v spremembo varstva in vzgoje, temveč v nadomestitev soglasja mame za vpis v šolo. Število stikov med očetom in otrokom se je drastično zmanjšalo. Oba starša menita, da je treba stike spremeniti. Enakovrednega stikovanja ni. A. je zato v čustveni stiski. Sodišče je tudi zmotno uporabilo materialno pravo, ker je zanemarilo, da ogroženost v smislu DZ

ne obsega zgolj fizične ogroženosti ali ogroženosti osnovnošolskega izobraževanja, temveč tudi škodo na duševnem zdravju in razvoju otroka. Vpis A. v osnovno šolo še vedno ni zaključen, z odločitvijo pa je sodišče saniralo materialno pravno nedopustno ravnanje mame. Ugotovitev sodišča, da se je oče sam odločil, da stikov med tednom ne bo izvajal in da mati stikov s A. ne preprečuje, je nepopolna. Če bi deklica hodila v šolo v C., bi jo oče po šoli, tako kot prej po vrtcu lahko prevzel, mati pa bi jo po službi pri njem prevzela. Z vpisom v Osnovno šolo B. je mati povzročila, da stikov med tednom ne more izvajati.

4. Na pritožbo je odgovorila dolžnica in predlagala, da se jo zavrne.

6. Pritožbeno sodišče pritrjuje nosilnim razlogom sodišča prve stopnje, da upnik s stopnjo verjetnosti ni izkazal ogroženosti mladoletne A., ki bi jo lahko preprečila le začasna nadomestitev dolžničinega soglasja za vpis A. v podružnično šolo.

7. Sodišče prve stopnje ni zagrešilo zatrjevanih bistvenih kršitev postopka. Ob dejstvu, da A. obiskuje Osnovno šolo B., dokaz o tem, na kakšni pravni podlagi je vpisana v to šolo, ni relevanten za presojo ogroženosti otroka. Hipotetično izpostavljena možnost za težave pri A. nadaljnjem izobraževanju, zlasti ob morebitnem prepisu v drugo šolo ali ob drugih administrativnih postopkih, ki zahtevajo soglasje obeh staršev, tudi ne kaže na ogroženost A. Neutemeljen je tudi očitek pritožbe, da je sodišče preostale dokazne predloge upnika zavrnilo brez obrazložitve, zakaj posamezni dokazni predlog ni utemeljen. Pritožba spregleda, da je sodišče prve stopnje v drugem odstavku 6. točke obrazložitve izpodbijanega sklepa pojasnilo, zakaj ni opravilo s strani upnika predlaganih poizvedb v šoli. To je tudi edini upnikov dokazni predlog, ki ga je sodišče prve stopnje zavrnilo.

8. Neutemeljena je tudi pritožbena trditev, da je sodišče prve stopnje zmotno in nepopolno ugotovilo dejansko stanje. Ne drži, da je sodišče prve stopnje vpis A. v prvi razred osnovne šole v B. štelo za veljaven, saj je ugotovilo, da je deklica v osnovno šolo vpisana le na osnovi materinega podpisa in gre za formalno nepopoln vpis. Ker pa A. hodi v šolo in je torej vključena v obvezno osnovnošolsko izobraževanje, s tega vidika ni ogrožena. Odločitev sodišča prve stopnje tudi ne temelji zgolj na ugotovitvi, da je otrok vpisan v šolo. Sodišče prve stopnje je namreč dodatno ugotovilo, da je A. v šoli lepo, je zadovoljna in ima že dve prijateljici, le občasno ji je težko, ko se spomni nekdanjih prijateljic in si želi, da bi kakšen teden tudi sama poskusila s šolo v C. Izkazalo se je, da A. ni imela nobenih težav s prehodom v šolo, učiteljici sta ji všeč in v šolo gre rada. Žal ji je za prijateljico iz vrtca, a tudi ta ni vpisana v Podružnično šolo C., temveč v D. Zato je sodišče zaključilo, da se je A. lepo vključila v šolsko sredino, sposobna je tkati prijateljske vezi in je primerno socializirana. Lepo se je tudi prilagodila prehodu iz vrtca v šolo. Zato situacija ni primerljiva z zadevo VSM sklep III Cp 541/2024, na katero se sklicuje pritožba. Glede na to, da razdalja med bivališčem očeta in B. ni velika, tudi ni mogoče pritrditi očetu, da je vpis v šolo v B. povzročil drastičen upad stikov. Pritožba ne zanika, da sta se starša glede stikov sposobna dogovarjati, kar tudi pritožbeno sodišče utrjuje v prepričanju, da A. zaradi potrebe po prilagoditvi stikov zaradi spremembe dosedanjega življenjskega ritma deklice, ko je prešla iz vrtca v šolo, ni ogrožena in zato spremembe stikov ni treba urejati z začasno odredbo. Predloga za drugačno ureditev stikov pa starša nista podala.

9. Neutemeljen je tudi očitek upnika, da je sodišče prve stopnje zmotno uporabilo materialno pravo. Ni dvoma, da je sodišče prve stopnje pri odločanju upoštevalo, da ogroženost v smislu DZ ne obsega zgolj fizične ogroženosti ali ogroženosti osnovnošolskega izobraževanja, temveč tudi škodo na duševnem zdravju in razvoju A. Upnik zmotno meni, da je sodišče z odločitvijo saniralo materialno pravno nedopustno ravnanje dolžnice, saj upnikovega soglasja za vpis A. v Osnovno šolo v B. ni nadomestilo. Prav tako sodišče prve stopnje ni zmotno uporabilo materialnega prava v povezavi s stiki. Kot že rečeno, vstop otroka v šolo spremeni njegov dotedanji življenjski ritem. Okoliščine ki bi kazale na to, da se starša glede tega nista sposobna dogovoriti, pa niso izkazane.

10. Pritožbeno sodišče tako pritrjuje argumentom sodišča prve stopnje, da upnik ogroženosti deklice (161. člen DZ), ki bi zahtevala takojšnjo in nujno (začasno) nadomestitev materinega soglasja za vpis A. v podružnično osnovno šolo ter takojšnjo in nujno (začasno) spremembo izvajanja varstva in vzgoje na način, da bi A. z vsakim od staršev preživljala izmenjaje po sedem dni strnjeno, razen med počitnicami in prazniki, ko bi bil režim drugače določen, ni izkazal. Zato pogojev za izdajo predlagane začasne odredbe ni, predloga za nadomestitev soglasja starša za vpis deklice v šolo in za spremembo stikov pa udeleženca, kot ugotavlja sodišče prve stopnje, še nista podala.

11. Ker uveljavljani in uradoma upoštevni pritožbeni razlogi niso podani, je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter potrdilo izpodbijani sklep (353. člen in 2. točka 365. člena ZPP).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 161

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.