VSL Sklep Cst 34/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-02-20

mag. Sonja Ilovar Gradišar (preds.), Renata Horvat (poroč.), Tadeja Zima Jenull

odpust obveznosti - ugovor proti odpustu obveznosti - prevzemanje nesorazmernih obveznosti - ustavitev postopka odpusta obveznosti

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da so dolžnikove zdravstvene težave in spremembe na delovnem mestu ter s tem povezani nižji zaslužek nedvomno botrovali situaciji, v kakršni se je znašel, ki pa jo je reševal na neprimeren način, z nakupom telekomunikacijskih naprav ter športne opreme ter s tem s prevzemanjem novih obveznosti, ki so povzročile njegovo insolventnost.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugovoru proti odpustu obveznosti, ki ga je dne 13. 9. 2024 (red. št. 47) vložila upnica A. d. o. o., L., ugodilo, postopek odpusta obveznosti ustavilo in predlog za odpust obveznosti zavrnilo.

2. Dolžnik je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da upničin ugovor zavrne, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

3. Vlagateljica ugovora A. d. o. o. (v nad. A.) je na pritožbo odgovorila.

5. Sodišče prve stopnje je sledilo ugovornim navedbam upnice A., da je stečajni dolžnik v zadnjih petih letih pred uvedbo postopka osebnega stečaja prevzemal obveznosti, ki so nesorazmerne z njegovim premoženjskim položajem. Ugotovilo je:

- da je imel dolžnik ob pričetku postopka osebnega stečaja cca 1.300,00 EUR neto plače, po lastnih navedbah pa v spornem obdobju (maj 2023) cca 1.400,00 EUR,

- da iz predloga za začetek postopka osebnega stečaja izhaja, da ima deset upnikov in za cca 90.000,00 EUR terjatev (večino predstavljajo terjatve bank in mobilnih operaterjev B., C., D.),

- da je dolžnik maja 2023 (8. 5., 9. 5., 11. 5. 2023) kupil pet mobitelov znamke Apple, in sicer modele iPhone 14 Pro (3 komade), iPhone 14 in iPhone 14 Plus, pri različnih operaterjih, mesečnih obrokov pa ni plačeval, kljub temu, da je iPhone prodal naprej,

- da je v tem obdobju že imel finančne težave, kot poglavitni razlog pa navaja trimesečno bolniško odsotnost ter posledično nižjo plačo,

- da svojih navedb o slabšem finančnem stanju zaradi bolniške ni podkrepil z dokazili o plači v tem času,

- da je imel v maju 2023 za cca 538,00 EUR mesečnih obveznosti iz naslova dveh kreditov, ki jih je do začetka stečajnega postopka plačeval,

- da so mesečni obroki za plačilo petih mobitelov znašali 211,00 EUR,

- da je 6. 4. 2023 najel potrošniški kredit v višini 1.998,77 EUR (za nakup gorskega kolesa, čevljev, rokavic in pedal), vse višjega cenovnega ranga, tako da je skupni obrok za telefone in potrošniški kredit znašal 295,76 EUR, skupaj s prejšnjimi kreditnimi obroki pa 834,33 EUR.

6. Sodišče prve stopnje je sklepalo, da se je dolžnikova plača zaradi bolniške odsotnosti znižala za cca 20 do 30 %, kar po prepričanju sodišča prve stopnje naj ne bi predstavljalo tako močnega argumenta, ki bi bistveno vplival na finančno stanje dolžnika, predvsem zato, ker naj bi možnost bolezni in nastopa bolniškega staleža vedno obstajala in bi si jo moral vsakdo na nek način vključiti v svojo finančno projekcijo, v obravnavanem primeru še toliko bolj, saj dolžnik navaja, da je bil v času od 21. 3. do 18. 4. 2022 prav tako v bolniškem staležu. Na podlagi gornjih ugotovitev je zaključilo, da je dolžnik s tem, ko je v marcu in maju 2023 sklepal najemna in posojilna razmerja in s tem obremenil svojo finančno sposobnost plačevanja za dodatnih cca 300,00 EUR, ob tem, da je že imel za cca 530,00 EUR mesečnih obveznosti, nesorazmerno prevzemal obveznosti. Prav tako je A. prav maja 2023 nehal plačevati posojilo z dne 20. 4. 2022 (v višini 1.468,68 EUR), ob tem, da je zgoraj navedene mobilne aparate in športno opremo prodal, kar vse naj bi predstavljalo ravnanje v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja.

7. Pritožnik očita sodišču prve stopnje, da je z ugotovitvijo, da bi moral svojo bolniško pričakovati ter si jo vračunati v svojo finančno projekcijo, dejansko stanje zmotno ugotovilo, ker da bolezenskega stanja in bolezni ni mogoče napovedati vnaprej. Očita mu, da je v tem delu tudi odstopilo od ustaljene sodne presoje v podobnih primerih. Pri tem se sklicuje na sklep Višjega sodišča v Ljubljani Cst 88/2021 z dne 17. 3. 2021.

8. Pritožbeno sodišče se strinja s pritožnikom, da bolniške odsotnosti ni (vedno) mogoče predvideti vnaprej. Kadar ta nastopi zaradi nenadnih, nepričakovanih bolezenskih stanj, to nedvomno drži. Vendar pa ugotovitve sodišča prve stopnje v zvezi s tem niso bile odločilne za presojo utemeljenosti upničinega ugovora, kot bo to razvidno iz obrazložitve v nadaljevanju. Prav tako dejansko stanje v zadevi Cst 88/2021 ni povsem primerljivo z obravnavanim, saj je v navedeni zadevi sodišče ugovor proti odpustu obveznosti zavrnilo zaradi nepričakovanega poslabšanja zdravstvenega stanja dolžnika, spremembe v organizaciji delovnega procesa ter skrbi za izvrševanje stikov z mladoletnim sinom, ki živi v oddaljenem kraju. Poleg tega odločitev v eni zadevi ne more predstavljati ustaljene sodne prakse.

9. Sodišče prve stopnje je res navedlo, da bi se dolžnik zato, ker je zaposlen pri družbi E. in je seznanjen z bančnim poslovanjem, moral in mogel še toliko bolj zavedati svojih pogodbeno prevzetih obveznosti. S tem pa dolžniku ni naložilo prevelike skrbnosti, saj bi tudi kot potrošnik moral oceniti, kakšne obveznosti bo glede na prihodke še zmogel poravnavati.

10. Pritožnik nadalje očita sodišču prve stopnje, da se do njegovih navedb, da so ga po bolniškem staležu premestili na drugo delovno mesto in mu znižali plačo, kar naj bi bilo nepričakovano dejstvo, ni izrecno opredelilo. Trdi, da je do poslabšanja svojega zdravstvenega stanja in do spremembe v organizaciji delovnega procesa prejemal redne in primerne dohodke, iz katerih je bil zmožen odplačevati prevzete obveznosti. Nerešljive težave so se pokazale po nastopu bolezni, reorganizaciji delovnega procesa, spremembi delovnega mesta in s tem nižjega zaslužka, na kar ni mogel imeti vpliva in mu zato naj ne bi bilo mogoče očitati nevestnega in nepoštenega ravnanja. Trdi, da ni zavajal upnikov z nakupom mobilnih aparatov v maju 2023, še najmanj upnico A., saj je z njo sklenil kreditno pogodbo aprila leta 2022. Navaja, da je delaven, pošten in priden ter si še vedno prizadeva za čim boljše poplačilo upnikov, v službo pa se vozi z javnim prevozom, saj nima avtomobila.

11. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da so dolžnikove zdravstvene težave in spremembe na delovnem mestu ter s tem povezani nižji zaslužek nedvomno botrovali situaciji, v kakršni se je znašel, ki pa jo je reševal na neprimeren način, z nakupom telekomunikacijskih naprav ter športne opreme ter s tem s prevzemanjem novih obveznosti, ki so povzročile njegovo insolventnost. Razlogov za takšno postopanje, ki jih navaja v pritožbi, v postopku pred sodiščem prve stopnje ni podal. Navedel je le, da je "v času, ko je bil na bolniški, imel dodatne težave, in sicer so ga izsiljevali za plačilo, plačal je več tisoč evrov". Zato jih pritožbeno sodišče ne more upoštevati (prvi odstavek 337. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Navedeno velja tudi za dolžnikove navedbe v zvezi z izposojo 3.000,00 EUR od fizične osebe ter trditev, da je imel pred bolniško visoke prilive, tudi do 2000,00 EUR.

12. Pritožbeno sodišče ne dvomi, da si dolžnik prizadeva za čim višje poplačilo upnikov in razume njegovo stisko, v kateri se je znašel zaradi bolezni in z njo povezanih sprememb, ki jih je izpostavil. Kljub temu pa ni mogoče mimo dejstva, da je z lahkomiselnim prevzemanjem novih obveznosti v mesecu aprilu in maju 2023, ko je že bil v bolniškem staležu, in je torej vedel, da bo prejel le nadomestilo plače, ki je nižje od njegove mesečne plače, povzročil, da vseh prevzetih obveznosti ni mogel poravnavati, kar dokazuje, da se je nesorazmerno zadolžil. Ker je sam navedel, da so se njegove finančne težave začele, ko je kupoval mobilne telefone, niti ni odločilno, da je bil po bolniškem staležu premeščen na drugo delovno mesto z nižjo plačo. Dolžnik pa tudi ni natančneje pojasnil, kako je nastalo situacijo reševal oziroma jo nameraval reševati.

13. Zaključek sodišča prve stopnje, da dolžniku zaradi opisanega postopanja ne more nuditi varstva v smislu podelitve pravne dobrote odpusta obveznosti, se ob povedanem izkaže kot utemeljen.

14. Pritožbeno sodišče je zato pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), ko je ta uspešno prestal tudi pritožbeni preizkus po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 399, 399/4, 399/4-3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.