VSL Sklep V Cp 393/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-17

pravica izvedenca do nagrade in povračila stroškov - sklep o odmeri nagrade izvedencu - nestrinjanje stranke z izvedenskim mnenjem - pripombe na izvedensko mnenje - nagrada za ogled

Pri oporekanju pravilnosti uporabljene metode za izdelavo izvedenskega mnenja torej ne gre za vprašanje, ali je izvedenka delo opravila, temveč za izražanje vsebinskega nestrinjanja z izdelanim izvedenskim mnenjem. To pa ni razlog za odklonitev plačila za opravljeno nalogo.

I. Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijani sklep spremeni tako, da se:

- v I. točki izreka znesek 937,06 EUR zniža na znesek 835,06 EUR;

- v IV. točki izreka znesek 74,64 EUR zniža na znesek 66,51 EUR in znesek 4,47 EUR na znesek 3,98 EUR;

- v V. točki izreka znesek 1.016,17 EUR zniža na znesek 905,55 EUR.

II. V ostalem se pritožba zavrne in se izpodbijani sklep v nespremenjenem delu potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sodni izvedenki za opravljeno izvedensko delo priznalo nagrado in stroške v višini 937,06 EUR, 8,85 % prispevek za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v višini 74,64 EUR, in 0,53 % prispevek za poškodbe pri delu v višini 4,47 EUR, kar bo v skupnem znesku 1.016,17 EUR vse izplačano iz sredstev predujma, ki ga je založil tožnik.

2. Zoper navedeno odločitev se pritožuje tožnik in uveljavlja vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. členu Zakona o pravdnem postopku.

Predlaga spremembo izpodbijanega sklepa na način, da sodišče zavrne predlog za priznanje nagrade in stroškov. Podredno predlaga razveljavitev sklepa in vračilo zadeve v nov postopek.

Navaja, da izvedenka ni izpolnila naložene naloge. Tržne vrednosti nepremičnine brez upoštevanja tožnikovih vlaganj ni ocenila kot tržne vrednosti hipotetičnega stanja nepremičnine brez vlaganj, temveč je stroške tožnikovih vlaganj le odštela od tržne vrednosti nepremičnine z njegovimi vlaganji. Uporabljena metodologija je v nasprotju z Mednarodnimi standardi ocenjevanja vrednosti (MSOV). Morala bi uporabiti metodo tržnih primerjav. Bistveni del njene naloge ni bil izveden na način, kot ji je bil naložen, zato ji nagrada za opravljeno delo ne pripada. Mnenje, ki temelji na kršitvi standardov MSOV ne more služiti kot podlaga za sodbo.

Sodišče je izvedenki neutemeljeno priznalo nagrado 102 EUR za ogled primerljivih nepremičnin, čeprav te postavke ni individualizirala na način, da bi bila preverljiva.

3. Toženci in izvedenec na pritožbo niso odgovorili.

5. Izvedenec ima pravico do nagrade in povračila stroškov za izvedensko delo (prvi odstavek 249. člena ZPP). Njegovo upravičenje do plačila je odvisno od vprašanja, ali je opravil nalogo, ki jo je določilo sodišče, in ali je podano mnenje skladno s pravili znanosti in stroke. Plačilo nagrade mu je torej mogoče odreči le, če ne odgovori na postavljena vprašanja, ali če mnenje izdela očitno neskrbno oziroma nestrokovno.

V tej zadevi ne gre za tako situacijo. Izvedenka, ki ji je sodišče priznalo nagrado za pisno podano izvedensko mnenje, je odgovorila na obe zastavljeni vprašanji, izvedensko mnenje pa tudi ni izdelano očitno neskrbno ali prima facie nestrokovno. Naloženo delo je nedvomno opravila, četudi pritožniku ne ustreza izbira uporabljene metode ocenjevanja vrednosti nepremičnine, ki jo je uporabila, da je odgovorila na eno izmed s strani sodišča zastavljenih vprašanj. Ugotavljanje tržne vrednosti nepremičnin je strokovno, in ne materialnopravno vprašanje,

zato je metoda, ki jo izvedenec izbere za opravo naloge, ki mu jo zaupa sodišče, prepuščena njemu kot strokovnjaku.

Pri oporekanju pravilnosti uporabljene metode za izdelavo izvedenskega mnenja torej ne gre za vprašanje, ali je izvedenka delo opravila, temveč za izražanje vsebinskega nestrinjanja z izdelanim izvedenskim mnenjem. To pa ni razlog za odklonitev plačila za opravljeno nalogo.

6. Če stranka meni, da izvedenec določenih okoliščin ni (pravilno) ugotovil ali da so v njegovem mnenju pomanjkljivosti, lahko to uveljavlja v okviru pripomb na izvedensko mnenje. V tem postopku so pravdne stranke to storile, zaradi česar bo izvedenka morala na pripombe, za katere se bo izkazalo, da niso očitno neutemeljene ali nerelevantne, obrazloženo odgovoriti. Morebitno vsebinsko nepravilnost (pomanjkljivost) zaključkov izvedenke lahko stranke v nadaljevanju postopka izpostavijo tudi v pritožbi zoper končno odločitev. Nikakor pa to ni razlog, zaradi katerega izvedenka ne bi bila upravičena do nagrade za izdelano mnenje, ki ji je bilo odrejeno s strani sodišča.

Neutemeljen je zato pritožbeni očitek, da izvedenki nagrada ne pripada. Odločitev sodišča prve stopnje, da je izvedenka upravičena do nagrade za opravljeno izvedensko delo, je pravilna.

7. Sodišče prve stopnje pa je zmotno uporabilo materialno pravo, ko je izvedenki priznalo tudi priglašeno nagrado za ogled primerljivih nepremičnin. Niti iz izvedenskega mnenja, niti iz predloženega stroškovnika namreč ne izhaja, da bi izvedenka opravljala kakršnekoli dodatne oglede nepremičnin, poleg tiste, ki je bila predmet cenitve. Ker ni navedla nobenih okoliščin teh dodatnih ogledov, ki naj bi jih izvedla, in tega tudi iz sodnega spisa ni mogoče ugotoviti, ji nagrade iz tega naslova ni mogoče priznati. Tega, da je izvedenka preko v pisnem mnenju izrecno navedenega spletnega naslova pridobila podatke o prodajah primerljivih nepremičnin pa ni mogoče uvrstiti v obseg nagrade, ki se priznava po prvem odstavku 39. člena Pravilnika o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih.

Nagrada za ogled se namreč izvedencu praviloma prizna za časovno daljša in/ali strokovno zahtevnejša opravila "na terenu".

Izvedenki torej nagrada za opravo ogleda primerljivih nepremičnin v višini 102 EUR ne pripada. Posledično so nižji tudi priznani znesek prispevka za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, prispevka za poškodbe pri delu in skupni znesek celotne priznane nagrade.

8. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi delno ugodilo in izpodbijani sklep spremenilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa (3. točka 365. člena ZPP). V preostalem je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep v nespremenjenem delu potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZPP.

Prim. VSL sklep I Ip 234/2025 z dne 25. 4. 2025, VSL sklep III Cp 2056/2024 z dne 14. 1. 2025, VSL sklep I Cpg 388/2022 z dne 3. 10. 2022, VSL sklep II Cp 1290/2021 z dne 26. 8. 2021.

Prim. VSL sklep I Ip 1135/2025 z dne 8. 12. 2025.

Prim. VSL sodba I Cp 1104/2023 z dne 9. 8. 2023.

Prim. VSL sklep III Cp 2056/2024 z dne 14. 1. 2025, VSL sklep II Cp 2016/2021 z dne 21. 1. 2022, VSL sodba in sklep I Cp 917/2020 z dne 19. 8. 2020.

Prim. VSL sodba in sklep I Cp 917/2020 z dne 19. 8. 2020.

Ur. l. RS, št. 84/18 s spremembami in dopolnitvami.

M. Voglar: Odmera plačila za delo in povrnitev stroškov sodnim izvedencem, cenilcem in tolmačem; Pravosodni bilten, št. 1/2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 249, 249/1

Pravilnik o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (2018) - člen 39, 39/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.