VSL Sklep III Cp 1352/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-18

Katja Mramor (preds.), Zvone Strajnar (poroč.), dr. Vesna Bergant Rakočević

odločitev o stroških postopka - smrt stranke po izdaji sodbe sodišča prve stopnje - smrt stranke med postopkom - zastopanje stranke po pooblaščencu - procesno učinkovanje pooblastilnega razmerja - nadaljevanje postopka z dedičem - sodelovanje v postopku - obrazložitev stroškovne odločitve

V predmetnem postopku je imela toženka pooblaščenca, zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je postopek nadaljevalo brez prekinitve. Pooblaščenec je po smrti pooblastiteljice ostal pooblaščenec njenih dedičev, in sicer vse do morebitnega preklica pooblastila (prvi odstavek 100. člena ZPP). Da sta dediča pooblaščencu pooblastilo kadarkoli preklicala, niti nista zatrjevala.

Dediča sta vstopila na mesto umrle stranke s trenutkom njene smrti po samem zakonu (132. člen ZD). Od tega trenutka dalje ju je zastopal zapustničin pooblaščenec, s čimer jima je bilo omogočeno sodelovanje v postopku ter ustrezna seznanitev z njegovim potekom, vključno z vsemi opravljenimi procesnimi dejanji, ki so bila podlaga za odmero višine pravdnih stroškov.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Tožena stranka (tožeča stranka po nasprotni tožbi) je dolžna tožeči stranki (toženi stranki po nasprotni tožbi) povrniti stroške pritožbenega postopka v znesku 186,67 EUR v roku 15 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od prvega dne po poteku roka za prostovoljno izpolnitev dalje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sklenilo, da je tožena stranka (tožeča stranka po nasprotni tožbi - v nadaljevanju toženka) dolžna tožeči stranki (toženi stranki po nasprotni tožbi - v nadaljevanju tožnica) v 15 dneh povrniti pravdne stroške v znesku 14.698,10 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka roka za prostovoljno izpolnitev dalje.

2. Toženka zoper navedeni sklep vlaga pritožbo in uveljavlja vse pritožbene razloge po 338. členu Zakona o pravdnem postopku.

Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da zahtevek za povračilo pravdnih stroškov v celoti zavrne, podrejeno, da sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Priglaša tudi pritožbene stroške. Navaja, da dediča po pokojni A. A. postopka nista prevzela, zato ne moreta biti zavezana za plačilo pravdnih stroškov. Pooblaščenec pokojne A. A. ne zastopa njenih dedičev, zaradi česar je sklep obremenjen s kršitvijo načela kontradiktornosti, saj dedičema ni bil vročen. Izpostavlja stališče Ustavnega sodišča v zadevi opr. št. Up-419/10. Ker dediča v postopku nista sodelovala, je kršena njuna pravica do izjave ter pravica iz 22. člena Ustave RS. Sodišče prve stopnje se je neutemeljeno sklicevalo na stroškovnik v spisu. Dediča nista bila seznanjena z vsebino sodnega spisa niti s tem, katera procesna dejanja so bila opravljena, zato ne moreta vsebinsko in konkretizirano ugovarjati neobrazloženemu sklepu o odmeri pravdnih stroškov. Z neutemeljeno odmero pravdnih stroškov je bilo poseženo tudi v pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave RS ter v pravico iz 1. člena Protokola št. 1 k EKČP.

3. Tožnica je na pritožbo odgovorila. Predlaga njeno zavrnitev.

5. V predmetnem postopku je bilo ugotovljeno, da je toženka, ki je v tem sporu imela pooblaščenca, umrla 30. 10. 2024, torej po izdaji sodbe z dne 20. 6. 2023 in pred izdajo izpodbijanega sklepa o višini pravdnih stroškov z dne 25. 3. 2025.

6. V skladu s 1. točko 205. člena ZPP se postopek prekine, če stranka umre ali zgubi pravdno sposobnost in v pravdi nima pooblaščenca. Iz navedenega torej sledi, da se postopek prekine le, če med postopkom umre stranka, ki je ne zastopa pooblaščenec. Procesno pooblastilo s smrtjo stranke namreč ne preneha.

7. V predmetnem postopku je imela toženka pooblaščenca, in sicer Odvetniško družbo B., o. p., d. o. o., zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je postopek nadaljevalo brez prekinitve.

Pooblaščenec je po smrti pooblastiteljice A. A. ostal pooblaščenec njenih dedičev, in sicer vse do morebitnega preklica pooblastila (prvi odstavek 100. člena ZPP)

. Da sta dediča pooblaščencu pooblastilo kadarkoli preklicala, niti nista zatrjevala.

8. Dediča sta vstopila na mesto umrle stranke s trenutkom njene smrti po samem zakonu (132. člen Zakona o dedovanju

). Od tega trenutka dalje ju je zastopal zapustničin pooblaščenec, s čimer jima je bilo omogočeno sodelovanje v postopku ter ustrezna seznanitev z njegovim potekom, vključno z vsemi opravljenimi procesnimi dejanji, ki so bila podlaga za odmero višine pravdnih stroškov. Pooblaščencu toženke je bil 1. 4. 2025 vročen tudi izpodbijani sklep (137. člen ZPP), zaradi česar se obravnavani primer pomembno razlikuje od zadeve Up-419/10, v kateri je vročitev pravno pomembnih in dopustnih vlog izostala. Posledično so očitki o posegu v načelo kontradiktornosti ter v pravico do izjave v postopku, ki ju varuje 22. člen Ustave RS, neutemeljeni.

9. Sodišče prve stopnje se pri obrazložitvi stroškov ni neutemeljeno niti neobrazloženo sklicevalo na stroškovnik v spisu, temveč je natančno navedlo, katere stroške

je priznalo tožnici in v kakšnem znesku, določilo končni znesek priznanih stroškov ter obrazložilo, od katere vrednosti spornega predmeta je priznalo stroške. S tem je zadostilo zahtevam po obsegu obrazložitve stroškov.

Pritožbeno sodišče ob tem poudarja, da iz pritožbe tudi sicer ni razbrati, s priznanjem katere izmed postavk po omenjenem stroškovniku in odmero se toženka ne strinja, zaradi česar je njen očitek izrazito pavšalen in vsebinsko prazen.

10. Ker zakonska obveznost plačila stroškov za toženko izhaja iz 154. člena ZPP in ob upoštevanju, da sodišče v postopku izdaje sklepa ni storilo niti očitanih procesnih kršitev, se za neutemeljene izkažejo tudi očitki o posegu v pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave RS ter o posegu v pravico iz 1. člena Protokola št. 1 k EKČP.

11. Glede na navedeno in ker niso podani pritožbeni razlogi, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

12. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na prvem odstavku 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP. Toženka s pritožbo ni uspela, zato je dolžna tožnici povrniti priznane stroške pritožbenega postopka (250 točk

za sestavo odgovora na pritožbo po tar. št. 22/2 OT, 2 % materialnih stroškov in DDV od vsote prej navedenih zneskov) v skupnem znesku 186,67 EUR.

Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZPP.

Ker se postopek ni prekinil, določba 208. člena ZPP, ki ureja prevzem postopka s strani dedičev v primeru prekinitve postopa, ni uporabljiva.

Ur. l. RS, št. 15/76, s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju ZD.

Pri tem je navedlo tudi tarifne številke iz Odvetniške tarife (OT) in taksne tarife iz Zakona o sodnih taksah (ZST-1).

Prim. M. Voglar: Odmera stroškov v pravdnem postopku, Pravosodni bilten, letnik 43, 2022, št. 1, stran 197.

Pritožbeno izpodbijana vrednost prisojenih pravdnih stroškov je znašala 14.698,10 EUR.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 100, 100/1, 137, 154, 205, 205/1, 205/1-1

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 132

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.