VSL Sklep I Ip 1410/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-17

Urška Jordan (preds.), Tjaša Potparić Janežič (poroč.), Gregor Špajzer

izvršba na podlagi verodostojne listine - predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine - pravdni postopek - obrazložen ugovor zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - dogovorjena krajevna pristojnost - splošna krajevna pristojnost - gospodarski spor - javni sklad - listina - sporazum o krajevni pristojnosti - določna označba listine - stalno prebivališče toženca - stvarna pristojnost - izključna krajevna pristojnost

Za sojenje je splošno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka stalno prebivališče. Stranki pa se lahko v primeru, ko zakon ne določa izključne pristojnosti kakšnega sodišča, sporazumeta, da jima na prvi stopnji sodi sodišče, ki ni krajevno pristojno, če je to sodišče tudi stvarno pristojno. V takšnem primeru lahko upnik v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine predlaga, naj se v primeru dolžnikovega ugovora postopek nadaljuje pred sodiščem, pristojnim po tem dogovoru. Pri tem mora v predlogu za izvršbo določno označiti listino o sporazumu o pristojnosti. Prav tako se lahko na sklenjeni sporazum sklicuje tudi dolžnik v ugovoru.

Upnik je organiziran v pravno organizacijski obliki javnega sklada, ki ne spada med osebe, za katere veljajo pravila o gospodarskih sporih po 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP. Zato personalnega kriterija za sojenje po določbah ZPP o gospodarskih sporih ne izpolnjuje. Po drugem odstavku 482. člena ZPP veljajo pravila v postopku v gospodarskih sporih tudi v sporih med osebami iz 481. člena in 1. do 3. točke prvega odstavka tega člena ter državnimi organi in organizacijami z javnimi pooblastili, kadar te nastopajo v pravdi kot stranke na podlagi posebnega zakona.

Pritožbi se ugodi in se sklep v izpodbijani 2. točki izreka spremeni tako, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje v 1. točki sklep o izvršbi opr. št. VL 88162/2025 z dne 10. 10. 2025 razveljavilo. V 2. točki je odločilo, da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Zoper 2. točko izreka vlaga pritožbo upnik po pooblaščencih. Poudarja, da uveljavlja terjatev iz kreditne pogodbe MK000, ki jo je sklenil z dolžnikom kot kreditojemalcem. V pogodbi je bila med strankama pogodbe dogovorjena krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Mariboru v primeru morebitnih sporov. V predmetni zadevi obe pravdni stranki nista gospodarska subjekta. Upnik je organiziran v pravnoorganizacijski obliki javnega sklada, ki v 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP ni naveden kot oseba, za katero veljajo pravila o gospodarskih sporih, zato upnik subjektivnega kriterija za sojenje po določbah v gospodarskih sporih ne izpolnjuje. Predlaga, da se sklep v 2. točki spremeni tako, da se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

3. Dolžnik ni podal odgovora na pritožbo.

5. Pritožbeno sodišče je sklep v izpodbijanem delu (2. točka izreka) preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Uradni list RS, številka 26/99 s spremembami) in v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ, Uradni list RS, številka 51/98 s spremembami).

6. Upnik je v predlogu za izvršbo v rubriki "

dogovorjena krajevna pristojnost v primeru spora

" označil Okrajno sodišče v Mariboru, na podlagi kreditne pogodbe št. 1. Upnik je vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine zoper dolžnika kot pravno osebo, zaradi plačila terjatev iz naslova danega kredita po navedeni kreditni pogodbi.

7. Za sojenje je splošno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka stalno prebivališče (prvi odstavek 47. člena ZPP). Stranki pa se lahko v primeru, ko zakon ne določa izključne pristojnosti kakšnega sodišča, sporazumeta, da jima na prvi stopnji sodi sodišče, ki ni krajevno pristojno, če je to sodišče tudi stvarno pristojno (prvi odstavek 69. člena ZPP). V takšnem primeru lahko upnik v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine predlaga, naj se v primeru dolžnikovega ugovora postopek nadaljuje pred sodiščem, pristojnim po tem dogovoru. Pri tem mora v predlogu za izvršbo določno označiti listino o sporazumu o pristojnosti (sedmi odstavek 41. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ). Prav tako se lahko na sklenjeni sporazum sklicuje tudi dolžnik v ugovoru. V primeru dolžnikovega obrazloženega ugovora sodišče razveljavi sklep o izvršbi ter odloči, da se postopek nadaljuje kot pri ugovoru zoper plačilni nalog pred pristojnim sodiščem, pri čemer upošteva tudi sporazum o krajevni pristojnosti, če ga je upnik uveljavljal in določno označil v predlogu za izvršbo oziroma če ga je dolžnik uveljavljal v ugovoru in mu ga priložil (drugi odstavek 62. člena ZIZ).

8. Upnik je organiziran v pravno organizacijski obliki javnega sklada, ki ne spada med osebe, za katere veljajo pravila o gospodarskih sporih po 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP. Zato personalnega kriterija za sojenje po določbah ZPP o gospodarskih sporih ne izpolnjuje. Po drugem odstavku 482. člena ZPP veljajo pravila v postopku v gospodarskih sporih tudi v sporih med osebami iz 481. člena in 1. do 3. točke prvega odstavka tega člena ter državnimi organi in organizacijami z javnimi pooblastili, kadar te nastopajo v pravdi kot stranke na podlagi posebnega zakona. Javni sklad Republike Slovenije za podjetništvo (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen z Ustanovitvenim aktom Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo (Uradni list RS, št. 112/04, 11/07, 43/08 in 71/09) v skladu z Zakonom o podpornem okolju za podjetništvo (Uradni list RS, št. 102/07, 57/12, 82/13, 17/15, 27/17 in 13/18 - ZSInv) in Zakonom o javnih skladih (Uradni list RS, št. 77/08 in 8/10 - ZSKZ-B). Namen delovanja in dejavnosti upnika je opredeljen v 7. členu Akta o ustanovitvi Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo (Ur. l. RS, št. 4/19, v nadaljevanju: Akt). Sklad je pravna oseba javnega prava, ustanovljena kot javni sklad po zakonu, ki ureja javne sklade (prvi odstavek 2. člena Akta). Sklad je ustanovljen z namenom spodbujanja podjetništva z različnimi oblikami finančnih spodbud, ki jih izvaja v skladu s sprejetimi strateškimi ter razvojnimi dokumenti Vlade Republike Slovenije, ministrstev ali drugih državnih organov s področja spodbujanja podjetništva. Sklad uresničuje zastavljene cilje Republike Slovenije in Evropske unije za podporo inovacij, raziskav in razvoja, podjetništva, rasti in zaposlovanja (prvi odstavek 7. člena Akta)

9. Upnik utemeljeno opozarja, da je v predlogu za izvršbo v rubriki "

Dogovorjena krajevna pristojnost pravdnega sodišča v primeru dolžnikovega ugovora

" označil, da je v Kreditni pogodbi št. MK000 dogovorjena krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Mariboru. Sodišče druge stopnje ugotavlja, da je bil sporazum o pristojnosti dovolj določno označen, dolžnik pa mu v ugovoru ni nasprotoval. Na ta način je upnik kriteriju iz sedmega odstavka 41. člena ZIZ zadostil, sodišče pa bi to navedbo v predlogu za izvršbo moralo upoštevati pri določitvi krajevne pristojnosti sodišča, ki bo v nadaljnjem pravdnem postopku odločalo o utemeljenosti upnikovega zahtevka.

10. Posledično je pritožbeno sodišče pritožbi upnika ugodilo in sklep sodišča prve stopnje v 2. točki izreka spremenilo tako, da bo o zahtevku in stroških odločalo krajevno in stvarno pristojno Okrajno sodišče v Mariboru (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Odločbe VSL Rg 24/2020 z dne 3. 2. 2020, Rg 148/2020 z dne 23. 9. 2020 in Rg 127/2022 z dne 27. 1. 2022.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 41, 41/7, 61, 62, 62/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 47, 47/1, 69, 69/1, 481, 481/1, 481/1-1, 481/1-2, 481/1-3, 482, 482/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.