VSL Sklep IV Cp 18/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-20

Polona Marjetič Zemljič (preds.), Matjaž Voglar (poroč.), Anton Panjan

zavrženje predloga za vrnitev v prejšnje stanje - prepozen predlog - vrnitev v prejšnje stanje - učinek pravnomočnosti - pravna varnost - prekluzivni rok - pravnomočen sklep

Pravnomočne lahko postanejo tudi sodne odločbe, ki so obremenjene s kršitvami določb postopka ali z napačno uporabo materialnega prava, saj je institut pravnomočnosti namenjen temu, da se pravna razmerja dokončno uredijo in da se pomiri spor, ki je zaradi postopka obstajal med strankami. Pravna varnost zahteva, da postanejo pravnomočne tudi nepravilne sodbe, zato institut pravnomočnosti prevlada nad načeloma materialne resnice in zakonitosti.

Pritožbi se zavrneta in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Predlagateljica je leta 2021 po odvetnici vložila predlog za razvezo zakonske zveze, na katerega je nasprotni udeleženec po tedanjem pooblaščencu, Odvetniški pisarni A., d. o. o., odgovoril; predlogu za razvezo ni nasprotoval, nasprotoval pa je predlagateljičinim razlogom glede nevzdržnosti zakonske zveze. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 19. 7. 2022, ki je postal pravnomočen 15. 9. 2022, zakonsko zvezo udeležencev razvezalo.

2. Nasprotni udeleženec je v letu 2025 vložil več pritožb (z dne 1. 9. 2025, 4. 9. 2025 in 15. 10. 2025), s katerimi nasprotuje razvezi zakonske zveze in zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in različne kršitve postopka.

3. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlog nasprotnega udeleženca za vrnitev v prejšnje stanje zavrglo, prav tako je zavrglo vse tri zgoraj navedene pritožbe.

4. Zoper izpodbijani sklep je nasprotni udeleženec vložil dve pritožbi (z dne 17. 12. in 19. 12. 2025; istega dne še "dodatek k pritožbi"), ki sta (so) po vsebini zelo podobni.

5. V pritožbi z dne 17. 12. 2025 med drugim navaja, da z ženo živita kot poročena družina, da so bile napake odvetnikov in da prosi, da se obnovi rok za vložitev pritožbe zoper sklep z dne 19. 7. 2022. V nadaljevanju ponavlja navedbe o zmotni uporabi materialnega prava, ki jih je navajal že v pritožbah ter med drugim navaja, da sklepa z dne 19. 7. 2022 ni mogoče registrirati v Ukrajini, ker v sklepu manjkata TIN številki

6. V pritožbi in dodatku z dne 19. 12. 2025 poleg zgoraj povzetega navaja, da je sklep z dne 19. 7. 2022 materialnopravno napačen, kar izključuje njegovo pravnomočnost. Brez registracije sodne odločbe pri matičnem uradu v Ukrajini se oba zakonca štejeta za poročena in se ne moreta ponovno poročiti, ne da bi registrirala razvezo prejšnje zakonske zveze. Odvetniško pooblastilo ni bilo skladno z ukrajinskim pravom, zato je neveljavno.

8. Pritožbeno sodišče je v izpodbijanem sklepu pravilno obrazložilo, da je predlog za vrnitev v prejšnje stanje mogoče vložiti najpozneje v šestih mesecih od dneva zamude roka (117. člen Zakona o pravdnem postopku

v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku

), v tem primeru pa je bil smiselni predlog za vrnitev v prejšnje stanje vložen več kot 3 leta po domnevni zamudi. Zato je predlog prepozen in ga ni mogoče vsebinsko obravnavati. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo tudi, da je v spisu pooblastilo, s katerim je nasprotni udeleženec pooblastil Odvetniško družbo A., ki je v imenu nasprotnega udeleženca podala odgovor na predlog za razvezo; tej odvetniški družbi je bil tudi vročen sklep o razvezi z dne 19. 7. 2022; odvetniška družba pritožbe ni vložila, zato je sklep postal pravnomočen. Pravilen je tudi zaključek, da notranje razmerje med stranko in pooblaščencem (morebitna nesoglasja, nesporazumi, spori z odvetnikom, ki jih omenja pritožba) ne vpliva na tek sodnega postopka.

9. Vseh teh pravilnih pravnih zaključkov sodišča prve stopnje pritožbi nasprotnega udeleženca vsebinsko ne izpodbijata. Zmotno je pravno stališče nasprotnega udeleženca, da sklep zaradi domnevne napačne uporabe materialnega prava ni mogel postati pravnomočen. Pravnomočne lahko postanejo tudi sodne odločbe, ki so obremenjene s kršitvami določb postopka ali z napačno uporabo materialnega prava, saj je institut pravnomočnosti namenjen temu, da se pravna razmerja dokončno uredijo in da se pomiri spor, ki je zaradi postopka obstajal med strankami. Pravnomočnost je pomemben atribut pravne države. Pravna varnost zahteva, da postanejo pravnomočne tudi nepravilne sodbe, zato institut pravnomočnosti prevlada nad načeloma materialne resnice in zakonitosti.

10. Pravnomočnost bi bilo mogoče preprečiti s pritožbo, ki pa je pooblaščenec nasprotnega udeleženca ni vložil. Pravnomočno odločbo je mogoče izpodbijati le iz zelo omejenih razlogov z izrednimi pravnimi sredstvi, ki so predvidena v ZPP in za katere se med drugim zahteva, da jih lahko v imenu stranke vloži le odvetnik (izjema je, kadar ima stranka opravljen pravniški državni izpit), torej jih stranka brez odvetnika niti ne more vložiti.

11. Glede na zgoraj povedano so vse pritožbene navedbe v zvezi z zmotno uporabo materialnega prava, zmotno uporabo slovenskega (namesto ukrajinskega) prava, pomanjkljivostmi pooblastil in neizvršljivostjo izpodbijanega sklepa v Ukrajini za odločitev v tej fazi postopka nepomembne. Pritožbeno sodišče sicer razume pritožnikovo stisko, vendar pritožnik s prepozno pritožbo zoper pravnomočni sklep in s prepoznim predlogom za vrnitev v prejšnje stanje teh domnevnih napak ne more sanirati.

12. Glede na vse povedano in ker tudi ni ugotovilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1), je sodišče druge stopnje pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Enolična identifikacijska številka ukrajinskih državljanov, ustreznica slovenske EMŠO in/ali davčne številke.

Uradni list RS, št. 73/2007 - UPB-3 in nadaljnji, v nadaljevanju ZPP.

Uradni list RS, št. 16/2019, v nadaljevanju ZNP-1.

Sodba VSRS II Ips 96/2020 z dne 27. 1. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 117

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.