VSM Sklep I Cp 54/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-03-12

Milena Šteharnik (preds.), Mirjana Klobasa (poroč.), Branko Reisman

dedna izjava - odpoved dedovanju - stranka postopka - odpoved dediščini - dedičev prevzem pravdnega postopka

Dedna izjava namreč deluje retroaktivno, šteje se, da oseba, ki se je dedovanju odpovedala, nikoli ni bila dedič. Dokler ima pravico odpovedati se dedovanju, je ta oseba "začasni dedič".

Da zapuščinski postopek po pokojnem tožniku še ni pravnomočno zaključen, ni ovira, da se pravdni postopek ne bi nadaljeval. Kdo so dediči, se je sodišče prve stopnje očitno odločilo reševati samo.

I. Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

II. Stroški pritožbenega postopka so nadaljnji stroški postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom tožeči stranki (v nadaljevanju tožniku) naložilo plačilo stroškov v višini 720,51 EUR v proračun Republike Slovenije.

2. Zoper sprejeto odločitev se pritožuje tožnik. V pritožbi navaja, da se je po pokojnem očetu A. A. odpovedal dedovanju, zato je sodišče prve stopnje zmotno nadaljevalo postopek z njim kot dedičem. Pri tem se je sodišče prve stopnje povsem neutemeljeno sklicevalo na sklep o dedovanju v zapuščinskem postopku I D 1569/2022, saj zapuščinski postopek še ni končan in sklep o dedovanju ni bil izdan. Tožnik tako ni vstopil v pravdo, niti ni mogel umakniti tožbe in ni dolžan nositi stroškov postopka. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

4. Sodišče druge stopnje je izpodbijani sklep preizkusilo v okviru pritožbenih navedb in po uradni dolžnosti (350. v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

5. Pregled zadeve pokaže, da je v predmetnem postopku tožnik A. A. tekom postopka umrl. Ker je pooblaščencu, ki mu je bil dodeljen na podlagi brezplačne pravne pomoči - BPP, prenehalo pooblastilo, je sodišče prve stopnje pravdni postopek prekinilo (sklep z dne 13. 3. 2023) in dne 15. 5. 2023 postopek nadaljevalo s sinom pokojnega B. B. ter se pri tem sklicevalo na sklep o dedovanju I D 1569/2022 po pokojnem A. A.

6. Zmoten je zaključek sodišča prve stopnje, da je tožnik dedič po pokojnem na podlagi sklepa o dedovanju I D 1569/2022.

7. Sodišče druge stopnje je glede na pritožbena zatrjevanja vpogledalo v spis I D 1569/2022 Okrajnega sodišča v Mariboru in ugotovilo, da predmetni postopek še ni končan in da se je sin pokojnega, sedanji tožnik, dedovanju odpovedal.

8. V konkretnem primeru je sodišče prve stopnje vprašanje, kdo so dediči, predhodno rešilo samo. Pri tem pred nadaljevanjem postopka sedanjega tožnika niti ni pozvalo, da se izjavi, ali je dejansko dedič po pokojnem in prevzema postopek (prvi odstavek 208. člena ZPP).

9. Sedanji pritožnik se je v zapuščinskem postopku odpovedal dedovanju zato ne more biti stranka predmetnega pravdnega postopka. Dedna izjava namreč deluje retroaktivno, šteje se, da oseba, ki se je dedovanju odpovedala, nikoli ni bila dedič. Dokler ima pravico odpovedati se dedovanju, je ta oseba "začasni dedič". Dokončno postane dedič, ko s podajo pozitivne izjave oz. najpozneje z izdajo sklepa o dedovanju preneha njena pravica odpovedati se dediščini in ko je s sklepom o dedovanju pravnomočno ugotovljeno, kdo je dedič

10. Da zapuščinski postopek po pokojnem tožniku še ni pravnomočno zaključen, ni ovira, da se pravdni postopek ne bi nadaljeval. Kdo so dediči, se je sodišče prve stopnje očitno odločilo reševati samo. Pri tem pa ne zadošča zgolj ugotavljanje kroga oseb, ki bi morebiti lahko prišle v poštev kot dediči, ampak gre za ugotovitev, ki je podobna rešitvi predhodnega vprašanja in pri kateri ne sme biti dvomov v njeno pravilnost, saj se nanjo navezujejo pomembne procesne in tudi materialnopravne posledice.

11. V konkretnem primeru sodišče prve stopnje vprašanja, kdo so dediči tožnika, ni rešilo na tak način. Sin tožnika se je dedovanju odpovedal, v zapuščinskem postopku pa se ugotavljajo dediči po pokojnem in v kolikor bo sodišče prve stopnje samo reševalo predhodno vprašanje, bo moralo pridobiti njihove izjave o prevzemu postopka oz. jih povabiti, naj to storijo. Dokler to vprašanje ne bo rešeno, odločitev o tem s kom se naj postopke nadaljuje, ni mogoča, s tem pa tudi ne odločitev o stroških postopka.

12. V posledici slednjega je bilo potrebno sklep o stroških razveljaviti in vrniti sodišču prve stopnje v novo odločanje (3. točka 365. člena ZPP).

13. Stroški pritožbenega postopka so nadaljnji stroški postopka (165. člen ZPP v zvezi s 154. členom ZPP).

VSRS II Ips 303/2008 z dne 15. 12. 2011, VSL 1285/2018 z dne 14. 11. 2018, VSL I Cp 1759/2022 z dne 23. 1. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 208, 208/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.