VSL Sklep III Cp 708/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-13

Katarina Marolt Kuret (preds.), Majda Irt (poroč.), Alenka Kobal Velkavrh

dedovanje - napotitev dediča na pravdo - verjetnost pravice - dedna pravica - napotitveni sklep - vezanost na napotitveni sklep - oblikovanje tožbenega zahtevka

Po utrjenem stališču v sodni praksi je spor med dediči o tem, kdo je dedič, spor o nedeljivem pravnem razmerju, ki ga je mogoče rešiti le na enak način za vse dediče. Zaradi učinka, ki ga ima pravnomočna sodba le med strankami, je treba v spor zajeti vse dediče. Pritožba pravilno opozarja, da sodišče prve stopnje v napotitvenem sklepu na pasivni strani ni zajelo A. A. Vendar ta pomanjkljivost na pravilnost in zakonitost sprejete odločitve nima vpliva. Stranke na vsebino napotitvenega sklepa niso vezane. Pravilna postavitev zahtevka in njegovo oblikovanje je njihova skrb. Ker na pravdo napoteni dedič C. A. na vsebino sklepa ni vezan, mora sam poskrbeti za ustrezno oblikovan tožbeni zahtevek.

I. Pritožbi z 21. 2. 2025 se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v III. točki izreka spremeni tako, da se poleg A. A. na pravdo napoti tudi B. A.

II. Pritožba z 10. 2. 2025 se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v II. točki izreka ter v izpodbijanem in nespremenjenem delu III. točke izreka potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom prekinilo zapuščinski postopek. Dedič C. A. je oporekal dedni pravici B. A., zato ga je sodišče napotilo na pravdo z zahtevkom na ugotovitev, da B. A. nima dedne pravice po zapustniku. Dediča A. A. pa je napotilo na pot pravde zaradi njegovih zatrjevanj, da v zapuščino spadajo tudi nepremičnine, ki so bile 21. 9. 2019 podarjene dediču C. A.

2. Zoper sklep se pravočasno pritožujejo vsi dediči. C. A. predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Uveljavlja bistvene kršitve določb postopka in nepravilno ugotovitev dejanskega stanja.

Izpodbijani sklep v II. točki izreka ne upošteva, da veljajo dediči v sporu glede dedne pravice za enotne nujne sospornike, zato bi moralo sodišče v napotitveni sklep poleg B. A. vključiti tudi A. A.

V III. točki izreka so navedene napačne parcelne številke. Med zapuščinskim postopkom je prišlo do spremembe parcelnih številk, kar v izpodbijanem sklepu ni upoštevano; tako postavljeni tožbeni zahtevek pa je neizvršljiv.

3. Dediča A. in B. A. se zoper izpodbijan sklep pritožujeta iz vseh pritožbenih razlogov. Navajata, da se sodišče prve stopnje ni opredelilo do ugovora B. A. o prikrajšanju njenega nujnega deleža in je ni napotilo na pravdo.

4. Sodišče je pritožbi izmenjalo med dediči. Odgovor na pritožbo sta vložila le A. in B. A. V njem predlagata zavrnitev pritožbe C. A. kot neutemeljene.

5. Pritožba C. A. ni utemeljena. Pritožba A. in B. A. pa je utemeljena.

6. Določba prvega odstavka 210. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju: ZD) daje sodišču podlago za prekinitev zapuščinske obravnave in napotitev strank na pravdo ali upravni postopek, če so med njimi sporna dejstva, od katerih je odvisna kakšna njihova pravica.

7. Pritožnik zatrjuje, da bi moralo sodišče prve stopnje na pravdo poleg B. A. napotiti tudi A. A.

8. Po utrjenem stališču v sodni praksi je spor med dediči o tem, kdo je dedič, spor o nedeljivem pravnem razmerju, ki ga je mogoče rešiti le na enak način za vse dediče. Zaradi učinka, ki ga ima pravnomočna sodba le med strankami, je treba v spor zajeti vse dediče.

Pritožba pravilno opozarja, da sodišče prve stopnje v napotitvenem sklepu na pasivni strani ni zajelo A. A. Vendar ta pomanjkljivost na pravilnost in zakonitost sprejete odločitve nima vpliva. Stranke na vsebino napotitvenega sklepa niso vezane.

Pravilna postavitev zahtevka in njegovo oblikovanje je njihova skrb. Ker na pravdo napoteni dedič C. A. na vsebino sklepa ni vezan, mora sam poskrbeti za ustrezno oblikovan tožbeni zahtevek (navedba pravilnih parcelnih številk in upoštevanje vseh dedičev). Poseg v izpodbijani sklep pa zaradi razlogov, ki jih navaja pritožnik, ni potreben.

9. Pooblaščenec B. A. je na naroku 28. 11. 2024 uveljavljal prikrajšanje njenega nujnega dednega deleža zaradi sklenjene darilne pogodbe z 21. 1. 2019. Sodišče je njen ugovor prezrlo, zato pritožba utemeljeno opozarja, da bi moralo sodišče prve stopnje vključiti v napotitveni sklep tudi B. A.

10. Glede na pojasnjeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep v III. točki izreka spremenilo tako, da se poleg A. A. na pravdo napoti tudi B. A. (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP, v zvezi s 163. členom ZD).

Pritožbo C. A. z 10. 2. 2025 pa je kot neutemeljeno zavrnilo ter v izpodbijanem in nespremenjenem delu (II. in III. točka izreka) potrdilo sklep sodišča prve stopnje, saj pri preizkusu tudi ni ugotovilo kršitev določb postopka, na katere v skladu z drugim odstavkom 350. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD pazi po uradni dolžnosti.

Sklep VSL I Cp 705/2022 z dne 20. 6. 2022.

Sklep VSL I Cp 808/2023 z dne 10. 8. 2023.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 210

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.