VSL Sklep IV Cp 225/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-06

Katja Mramor (preds.), Maša Butenko (poroč.), Zvone Strajnar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

začasna odredba o stikih - kršitev začasne odredbe - denarna kazen - namen denarne kazni - pravica do družinskega življenja - preizkus sklepa

Ker je bilo z začasno odredbo odločeno, da se denarna kazen izreče tistemu od udeležencev, ki krši obveznost iz začasne odredbe, na podlagi izpodbijane odločitve, da "se izterja denarna kazen, izrečena s sklepom o začasni odredbi," ni moč ugotoviti, od katerega od udeležencev se denarna kazen izterja.

I. Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva temu sodišču vrne v nov postopek.

II. Odločitev o stroških tega pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Predlagatelj in nasprotna udeleženka sta starša mladoletnega dečka A. A., ki je bil v času izdaje uvodoma navedenega sklepa star 5 let in 10 mesecev. Oba starša v tem postopku predlagata zaupanje A. A. v varstvo in vzgojo ter določitev stikov in preživnine.

2. Deček že vse od razpada življenjske skupnosti med udeležencema v novembru 2024 živi pri očetu in njegovih starših. Stiki z mamo ne potekajo od 30. 6. 2025.

3. Z začasno odredbo z dne 20. 10 2025 je bilo pod I/1 točko izreka odločeno, da stiki med dečkom in mamo začasno potekajo med tednom vsak ponedeljek in vsako sredo (od 15.30 do 19.30 ure) ter vsak drugi vikend (v petek od 15.30 do 19.30, v soboto in nedeljo pa od 9.00 do 19.30 ure). Sodišče je določilo še način prevzema ter predaje otroka (v vrtcu oziroma na parkirišču pred trgovino). Pod I/2 točko izreka je določilo, da se za primer kršitve začasne odredbe udeležencema izreče denarna kazen v višini 1.000 EUR, ki se bo izterjala po uradni dolžnosti in da bo sodišče hkrati izdalo nov sklep, s katerim bo izreklo novo višjo kazen za primer ponovnega ravnanja v nasprotju z začasno odredbo. Odločilo je še, da začasna odredba velja od njene izdaje in traja do pravnomočne odločitve o glavni stvari oziroma do drugačne odločitve sodišča ter da pritožba zoper sklep ne zadrži njene izvršitve (pod točkama I/3. in 4.). Pritožbeno sodišče je s sklepom IV Cp 2257/2025 z dne 7. 1. 2026 pritožbo predlagatelja zoper začasno odredbo zavrnilo in sklep v izpodbijanem delu (pod I. točko izreka) potrdilo.

4. Nasprotna udeleženka je sodišče dne 14. 11. 2025 obvestila, da je predlagatelj izdano začasno odredbo kršil, ker vse od izdaje začasne odredbe ni omogočil stikov med njo in A. A.

5. Predlagatelj se je v odgovoru na gornji predlog za izdajo sklepa denarne kazni branil, da se trudi, da bi otroka pripravil na stik, vendar otrok odhod na stik odklanja.

6. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se denarna kazen v višini 1.000 EUR, izrečena s sklepom o začasni odredbi z dne 20. 10. 2025 (2. točka izreka), izterja po uradni dolžnosti.

7. V pravočasni pritožbi predlagatelj uveljavlja pritožbene razloge nepopolne in napačne ugotovitve dejanskega stanja, nepravilne uporabe materialnega prava ter bistvene kršitve določb pravdnega postopka.

Navaja, da stiki z mamo, ki jih A. A. vztrajno odklanja, otroku niso v korist. Sodišče ne jemlje dovolj resno otrokove stiske, ki jo doživlja vsakič, ko bi moral imeti stik z mamo. Predlagatelj si prizadeva otroku omogočiti stike in ga na stike poskuša pripraviti. Kljub temu otrok stike odklanja. V dani situaciji se mu zdi edina primerna rešitev določitev stikov pod nadzorom.

Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in zavrnitev predloga za izrek denarne kazni oziroma vrnitev zadeve v novo odločanje sodišču prve stopnje. Priglaša pritožbene stroške.

8. Pritožba je bila vročena nasprotni udeleženki, ki nanjo ni odgovorila.

10. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se denarna kazen, izrečena s sklepom o začasni odredbi z dne 20. 10. 2025 (2. točka izreka), izterja po uradni dolžnosti. Z začasno odredbo z dne 20. 10. 2025 je bila pod 2. točko izreka za primer kršitve obveznosti iz začasne odredbe izrečena denarna kazen udeležencema.

11. Izrek izpodbijanega sklepa, s katerim je odločeno, da se s sklepom o začasni odredbi izrečena kazen izterja po uradni dolžnosti, ni razumljiv. Z začasno odredbo, na katero se sklicuje izrek izpodbijanega sklepa, je bilo namreč odločeno, da se denarna kazen izreče tistemu od udeležencev, ki krši obveznosti iz začasne odredbe. Zato bi moralo iz izreka izpodbijanega sklepa jasno izhajati, kdo je kršil obveznosti iz začasne odredbe ter od koga se denarna kazen izterja. Brez te opredelitve, torej zgolj z odločitvijo, da "se izterja denarna kazen, izrečena s sklepom o začasni odredbi", ni moč ugotoviti, od katerega od udeležencev, ki jima je bila s sklepom o začasni odredbi izrečena denarna kazen, se denarna kazen izterja.

12. Zaradi gornje napake, ko torej iz izreka sklepa ne izhaja, od koga naj se denarna kazen izterja, sklepa objektivno ni mogoče preizkusiti. Zato je podana absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP

, na katero pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP) ter katere pritožbeno sodišče ne more odpraviti samo. Pritožbi je bilo tako potrebno ugoditi, izpodbijani sklep razveljaviti ter zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nov postopek (prvi odstavek 354. člena in 366. člen ZPP).

13. Zaradi ugotovljene procesne kršitve, ki že sama po sebi pomeni razlog za razveljavitev, pritožbeno sodišče utemeljenosti ostalih pritožbenih očitkov ni presojalo. Kljub temu pa velja glede na pritožbene opise A. A. odklanjanja stikov (jok, bruhanje, pobeg, skrivanje na senik) ponovno opozoriti, da je bila staršema s strani CSD v namen priprave na stike in vzpostavitve stikov ponujena pomoč. Ker iz podatkov v spisu izhaja, da se predlagatelj te pomoči še ni poslužil, gre predlagatelju pojasniti, da se pri otrocih v situacijah izrazitejšega konflikta med staršema pogosto zgodi, da otrok prevzema ali odraža stiske in napetosti iz okolja. V takih primerih strokovna pomoč staršem nudi prostor za razgovor in jim pomaga pri razumevanju otrokovega doživljanja ter iskanju načinov, kako zmanjšati otrokove obremenitve. Način, kako vsak od staršev otroka čustveno podpira, ima nenazadnje pomembno vlogo tudi pri razvijanju odnosa z vsakim od staršev. Ne glede na to, kaj je torej vzrok A. A. trenutne stiske

, je pomembno s pogledom naprej ustvariti okoliščine, v katerih bo A. A. imel občutek varnosti in stabilnosti, ki je bil po razhodu staršev porušen, torej okoliščine, ki so potrebne za njegov zdrav razvoj.

14. V novem postopku bo sprva potrebno ugotoviti, ali je predlagano denarno kaznovanje potrebno za dosego spoštovanja obveznosti iz sklepa o začasni odredbi v okoliščinah, obstoječih v času odločanja o predlogu. Namen spoštovanja obveznosti iz sklepa o začasni odredbi je namreč uresničitev pravice nasprotne udeleženke in sina A. A. do družinskega življenja. V kolikor bo ocenjeno, da je denarna kazen v aktualnih okoliščinah učinkovito sredstvo prisilitve za dosego gornjega namena

, bo ugotovljeno procesno kršitev treba odpraviti tako, da se v izreku sklepa določi kršitelja obveznosti iz začasne odredbe, od katerega se izterja izrečena denarna kazen.

15. Zaradi razveljavitve bo o stroških, nastalih v zvezi s tem pritožbenim postopkom, odločeno s končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (ZPP), Uradni list RS, št. 26/1999, s spremembami in dopolnitvami, ki se v tem nepravdnem postopku uporablja na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1), Uradni list RS, št. 16/19.

Predlagatelj nasprotuje ugotovitvi sodišča, da sedaj A. A. razvoj ogroža konfliktna dinamika med staršema ter trdi, da A. A. stike odklanja v posledici preteklega maminega nasilnega vedenja.

Dokler se ne izkaže drugače, se predpostavlja, da pravnomočna sodna odločba, v kateri je odločeno o varstvu in vzgoji ter stikih, temelji na spoštovanju načela največje koristi otroka (primerjaj odločbo Ustavnega sodišča RS Up-383/11 z dne 18. 9. 2013).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 161

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.