VSL Sklep IV Cp 224/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-04

Alenka Kobal Velkavrh (preds.), Majda Irt (poroč.), Katarina Marolt Kuret

določitev preživnine - višina preživnine za otroka - preživninske obveznosti staršev do otrok - starševski dodatek - otroški dodatek - otrokove potrebe in zmožnosti staršev - porazdelitev preživninskega bremena

Starševski dodatek se ne všteva v otrokove potrebe in ne zmanjšuje preživninske obveznosti staršev. Namenjen je kritju stroškov v prvem letu otrokovega življenja. Do njega pa je upravičen starš, ki ne prejema nadomestila plače.

Določitev preživnine ne temelji na natančnem matematičnem izračunu, ampak predstavlja oceno potrebnih stroškov za otrokovo preživljanje. Mesečni izdatki niso ves čas enaki; od meseca do meseca se bolj ali manj razlikujejo, zato jih ni mogoče natančno določiti niti za preteklo, kaj šele za prihodnje obdobje. Vrednotenje otrokovih potreb pa mora temeljiti na realni oceni potrebnih izdatkov.

Čeprav so materini dohodki nižji (njen kredit ni namenjen reševanju stanovanjskega problema, zato se ga pri določitvi višine preživnine ne upošteva), je glede na dejstvo, da je breme varstva in vzgoje pretežno na očetu, primerno, da starša nosita vsak (približno) polovico preživninskega bremena.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v I. točki izreka spremeni tako, da se v 2. in 4. vrstici navedena zneska 50 EUR nadomestita z zneskoma 130 EUR.

II. V preostalem izpodbijanem in nespremenjenem delu se pritožba zavrne ter se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče je z izpodbijanim sklepom nasprotni udeleženki naložilo mesečno preživninsko obveznost v višini 50 EUR za posameznega otroka (I. točka izreka). Višje izdatke, kot so računalnik, športna oprema, šole v naravi, šolske ekskurzije in podobno, udeleženca plačujeta sproti, skladno s predhodnim dogovorom, in sicer vsak polovico, po pozivu udeleženca, ki je strošek plačal, ter predložitvi dokazila o plačilu (II. točka izreka). Kar je predlagatelj zahteval več, je sodišče zavrnilo (III. točka izreka) in odločilo, da vsak udeleženec nosi svoje stroške postopka.

2. Predlagatelj odločitve sodišča ne sprejema in zoper njo vlaga pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Poudarja, da predstavlja starševski dodatek nadomestilo, namenjeno skrbi, razvoju, negi novorojenega otroka in ne nadomestilo za preživljanje vseh družinskih članov. Tega nadomestila sodišče ne bi smelo šteti kot prihodek, namenjen preživljanju A. in B. Sodišče je zmotno in napačno ocenilo, da znašajo potrebni stroški za preživljanje posameznega otroka 370 EUR mesečno. Med potrebne stroške ni štelo stroškov varstva, vzgoje, oddiha, razvedrila ter drugih posebnih potreb, kamor sodi nakup šolskih potrebščin za otroke, pa tudi stroškov v zvezi z vsakoletnim podaljševanjem dovoljenj za bivanje v Republiki Sloveniji. Strošek preživljanja za posamičnega otroka znaša minimalno 450 EUR. Predlagatelj prejema za B.135,91 EUR otroškega dodatka, za A. pa 148,80 EUR. Preostali znesek potrebnih stroškov, ki se mora deliti med materjo in očetom, tako znaša 301,20 EUR za A. oziroma 314,09 EUR za B. Nasprotna udeleženka bi morala zaradi odsotnosti stikov - otroka jih kategorično zavračata zaradi nasilja in zanemarjanja - plačevati 150 EUR preživnine za posamičnega otroka.

3. Pritožba je bila vročena v odgovor nasprotni udeleženki. Ta se je nanjo odzvala in predlagala zavrnitev.

5. Predlagatelja sta starša 13-letne B. in 10-letnega A. Otroka sta zaupana v varstvo in vzgojo predlagatelju. Ker sodišče v C. preživnine ni določilo, je predmet pritožbene presoje odločitev o višini preživnine, ki jo mora plačevati mati. V postopku je bila 7. 2. 2025 izdana začasna odredba, ki je nasprotni udeleženki nalagala plačevanje preživnine po 50 EUR mesečno za posameznega otroka. Trenutno stiki med otrokoma in nasprotno udeleženko ne potekajo. Predlagatelj prejema povprečno plačo 1.338,51 EUR, nasprotna udeleženka pa 1.161,18 EUR. Potrebe posameznega otroka je sodišče ocenilo na 370 EUR mesečno.

6. Pritožbeno sodišče pritrjuje stališču pritožbe, da se starševski dodatek ne všteva v otrokove potrebe in ne zmanjšuje preživninske obveznosti staršev. Namenjen je kritju stroškov v prvem letu otrokovega življenja. Do njega pa je upravičen starš, ki ne prejema nadomestila plače. Pri določitvi preživnine se starševski dodatek glede na utrjeno sodno prakso ne upošteva. To pomeni, da ta socialni transfer ne zmanjšuje preživninske obveznosti. Zato ga je sodišče prve stopnje (9. točka obrazložitve) napačno upoštevalo pri odmeri višine preživnine.

7. Pritožba utemeljeno oporeka višini ugotovljenih potreb mladoletnih otrok. Mednje niso uvrščeni higienski stroški in stroški za frizerja, ki (skupaj) znašajo vsaj 15 EUR, niti stroški šolskih potrebščin (približno 13 EUR), pa tudi ne stroški za razvedrilo, kamor sodi tudi strošek v zvezi s telefonom, ki ga pritožbeno sodišče ocenjuje na 10 EUR. Potrebe posameznega otroka po oceni pritožbenega sodišča znašajo približno 410 EUR.

8. Pridobitne zmožnosti očeta so nedvomno višje od materinih. Po lastnih zatrjevanjih naj bi imel približno 1.600 EUR plače; sodišče pa je na podlagi predloženih listin ugotovilo njegov mesečni prihodek v višini 1.338,51 EUR, medtem ko je dohodek nasprotne udeleženke 1.161,18 EUR.

9. Določitev preživnine ne temelji na natančnem matematičnem izračunu, ampak predstavlja oceno potrebnih stroškov za otrokovo preživljanje. Mesečni izdatki niso ves čas enaki; od meseca do meseca se bolj ali manj razlikujejo, zato jih ni mogoče natančno določiti niti za preteklo, kaj šele za prihodnje obdobje. Vrednotenje otrokovih potreb pa mora temeljiti na realni oceni potrebnih izdatkov. Te je pritožbeno sodišče zvišalo na 410 EUR. To pa ob upoštevanju otroških dodatkov, ki jih v pritožbi izpostavlja predlagatelj, narekuje zvišanje prisojene preživnine. Čeprav so materini dohodki nižji (njen kredit ni namenjen reševanju stanovanjskega problema, zato se ga pri določitvi višine preživnine ne upošteva), je glede na dejstvo, da je breme varstva in vzgoje pretežno na očetu

, primerno, da starša nosita vsak (približno) polovico preživninskega bremena.

10. Pritožbeno sodišče ocenjuje, da vse okoliščine konkretnega primera utemeljujejo prisojo preživnine v višini 130 EUR za vsakega otroka. Znesek predstavlja oceno, napravljeno na podlagi izkazanih potreb otrok, stroškov staršev in njunih pridobitnih zmožnosti.

11. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi delno ugodilo in na podlagi 5. alineje 358. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 zvišalo preživnino s 50 EUR na 130 EUR, kot izhaja iz dispozitiva sodne odločbe. V preostalem izpodbijanem in nespremenjenem delu pa je pritožbo zavrnilo ter potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Nasprotna udeleženka z otroki skorajda nima stikov.

Razmerju porazdelitve preživninskega bremena pritožba niti ne ugovarja.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 189, 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.