VSL Sklep V Cp 284/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-05

sprememba tožbe - smotrnost spremembe tožbe - stvarna pristojnost sodišča - sprememba stvarne pristojnosti sodišča - vsebina zahtevka - podredni zahtevek - tožba na ugotovitev solastnine

Postavljeni zahtevek je v zvezi s prvotnim zahtevkom in izvira iz istega zatrjevanega dogajanja med pravdnima strankama in temelji na istih dokaznih predlogih, zato je pritožbeno sodišče mnenja, da bo sporno razmerje med strankama z dovolitvijo spremembe tožbe razrešeno hitreje in z manj stroški, kot če bo moral tožnik vlagati novo tožbo.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da se sprememba tožbe, podana z vlogo z dne 12. 12. 2025 dovoli.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Z izpodbijanim sklepom sodišče prve stopnje ni dovolilo spremembe tožbe, ki jo je tožeča stranka (tožnik) podala z vlogo z dne 12. 12. 2025.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnik iz vseh zakonsko predvidenih pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da spremembo tožbe dovoli. Podrejeno predlaga razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

Tožbeni zahtevek je modificiral tako, da je prvotnemu tožbenemu zahtevku dodal podredni zahtevek za ugotovitev solastninskega deleža tožnika na nepremičnini do 1/2. Predlagana modifikacija temelji na isti dejanski podlagi kot primarni tožbeni zahtevek, to je, da je bila kupnina za sporno nepremičnino zagotovljena z darilom A. A. Predmeta spora ne širi na novo premoženje ter ne povzroča zavlačevanja postopka. Z modifikacijo ne zahteva delitve nepremičnine temveč ugotovitev, da sporna nepremičnina predstavlja posebno premoženje obeh pravdnih strank in posledično njuno solastnino. S primarnim in podrednim tožbenim zahtevkom postavlja ugotovitveni tožbeni zahtevek, saj je med pravdnima strankama sporno lastninsko pravno upravičenje. S podredno postavljenim zahtevkom želi, da se ugotovi pravilno lastninsko stanje na predmetni nepremičnini. Pri modifikaciji zahtevka ne gre za delitev solastnine po drugem odstavku 70. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ), saj ne gre za nepravdno delitev že nesporno skupnega premoženja oz. solastnine temveč za ugotovitev, ali nepremičnina, katere lastništvo je sporno, sploh sodi v skupno premoženje ali posebno premoženje pravdnih strank. Gre za ugotovitveni zahtevek po 181. členu ZPP. Družinski zakonik (DZ) v 14. členu določa, da so za odločanje o zadevah iz DZ na prvi stopnji stvarno pristojna okrožna sodišča. Glede na to, da gre tako v primarnem zahtevku kot tudi modificiranem podrednem zahtevku za ugotovitev deleža tožnika na skupnem premoženju oz. ugotovitev posebnega premoženja, je v obeh primerih stvarno in krajevno pristojno okrožno sodišče v Novem mestu. Sodišče je zmotno uporabilo materialno pravo, ker je štelo, da sprememba tožbe ni smotrna. Sprememba tožbe je smotrna, saj se nanaša na isto življenjsko razmerje in bistveno podoben temelj spora ter omogoča rešitev spora v enem postopku brez vlaganja nove tožbe. Sklep tudi ni zadostno obrazložen, ker se sodišče ni opredelilo do ključnih okoliščin, pomembnih za presojo smotrnosti, zaradi česar ga ni mogoče preizkusiti. Sodišče je napačno štelo, da gre za spremembo tožbe, saj gre zgolj za spremembo pravne podlage v podrednem zahtevku, kar pa po ZPP

5. Sprememba tožbe je v skladu z drugim odstavkom 184. člena ZPP tudi uveljavljanje drugega zahtevka poleg obstoječega. Gre za naknadno eventualno akumulacijo zahtevkov, ki je mogoča, če sta zahtevka v medsebojni zvezi.

6. Tožnik oba zahtevka gradi na isti trditvi. Stanovanje, ki je v zemljiški knjigi vpisano na toženko, je bilo kupljeno s podarjenim denarjem tožniku in toženki z namenom, da je to njuno skupno premoženje, na katerem imata enaka deleža ali da je to njuno posebno premoženje, katerega solastnika sta v enakem deležu. Zato primarno zahteva ugotovitev, da kupljeno stanovanje predstavlja skupno premoženje pravdnih strank, delež na skupnem premoženju pa je za vsakega 1/2. Podrejeno pa zahteva ugotovitev, da sta pravdni stranki solastnika navedenega stanovanja vsak do 1/2.

7. Sodišče prve stopnje spremembe tožbe, ki ji je toženka nasprotovala, ni dovolilo. Izpodbijani sklep je utemeljilo z argumentom, da tožnik s podrednim zahtevkom zahteva delitev nepremičnine, za kar je podana stvarna pristojnost drugega sodišča, in sicer pristojnost okrajnega sodišča, zaradi česar sprememba tožbe ni smotrna

8. Glede na trditveno podlago se pritožbeno sodišče strinja s pritožnikom, da po vsebini ne gre zahtevek za delitev skupnega premoženja

, saj tožnik trditvene podlage v tej smeri ni podal, temveč je svoj podredni zahtevek, da je nepremičnina v solastnini pravdnih strank, utemeljeval na trditvi, da nepremičnina predstavlja posebno premoženje pravdnih strank, pri čemer je bila kupnina za nakup podarjena po enakih delih. Postavljeni zahtevek je v zvezi s prvotnim zahtevkom in izvira iz istega zatrjevanega dogajanja med pravdnima strankama in temelji na istih dokaznih predlogih, zato je pritožbeno sodišče mnenja, da bo sporno razmerje med strankama z dovolitvijo spremembe tožbe razrešeno hitreje in z manj stroški, kot če bo moral tožnik vlagati novo tožbo.

9. Ker je za razrešitev razmerja med pravdnima strankama po presoji pritožbenega sodišča dopustitev spremembe tožbe smotrna, je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi tožnika in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je spremembo tožbe dopustilo (3. točka 365. člena ZPP).

10. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo (165. člen ZPP).

11. V skladu s 366.a členom ZPP je o pritožbi odločila sodnica posameznica.

Ko je tožba vročena toženi stranki, je za spremembo potrebna njena privolitev; vendar pa lahko sodišče dovoli spremembo, čeprav se tožena stranka temu upira, če misli, da bi bilo to smotrno za dokončno ureditev razmerja med strankama. Šteje se, da sprememba tožbe ni smotrna, če bi zaradi tega prišlo do spremembe stvarne pristojnosti sodišča (prvi odstavek 185. člena ZPP).

Pod določenimi pogoji je delitev skupnega premoženja mogoča tudi v pravdi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 184, 184/1, 184/2, 185, 185/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.