VSL Sklep IV Cp 2327/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-09

mag. Nataša Ložina (preds.), Martina Erzin (poroč.), Karmen Ceranja

varstvo in vzgoja otroka - skupno varstvo in vzgoja otroka - stiki otroka s staršem - korist mladoletnega otroka - stiki med počitnicami - obveznost preživljanja otrok - višina preživnine za mladoletnega otroka - potrebe preživninskega upravičenca - preživninske zmožnosti zavezanca - odmera preživnine

Zmotno je stališče nasprotnega udeleženca, da skupno starševstvo ni možno le, ko je med staršema zelo visoka stopnja konfliktnosti in ta ogroža otroka, ali takrat, ko eden od staršev zanemarja ali zlorablja otroka. Sodišče prve stopnje je predvsem na osnovi izvedeniškega mnenja zanesljivo ugotovilo, da pogojev za skupno starševstvo (trenutno) ni. Sodelovanje med staršema je znatno oteženo.

Sodišče prve stopnje je prezrlo, da stiki vsako nedeljo pomenijo oviro, da starša in otroka enakomerno preživita čas tudi ob koncu tedna, ko je več prostega časa. Hkrati tudi ni nobene ovire za to, da starša ne bi tudi v času poletnih počitnic z otrokoma preživela enakovrednega časa.

Pritožbena navedba, koliko je po podatkih Ministrstva za delo in družino z dne 24. 12. 2024 znašala povprečna preživnina glede na starost upravičenca 6 do 14 let, za odločitev ni relevantna, saj sodišče preživnino določi na podlagi potreb konkretnega upravičenca in zmožnosti konkretnega zavezanca.

I. Pritožbama se delno ugodi in se izpodbijani sklep v III. točki izreka spremeni tako, da po spremembi ta točka glasi:

"III. Stiki med nasprotnim udeležencem in mld. A. A. potekajo vsako sredo od 17.00 do 19.00 ure in dodatno:

- v oktobru in novembru 2025 še vsako drugo in četrto nedeljo od 9.00 ure do 18.00 ure;

- od decembra 2025 do konca februarja 2026 še vsak drugi vikend v mesecu od sobote od 14.00 ure do nedelje do 18.00 ure;

- od marca 2026 dalje še vsak drugi in četrti vikend v mesecu od sobote od 9.00 ure do nedelje do 18.00 ure.

Stiki med nasprotnim udeležencem in mld. B. B. potekajo vsako sredo od 17.00 do 19.00 ure in vsak drugi in četrti vikend v mesecu v soboto od 9.00 ure do 18.00 ure in v nedeljo od 9.00 ure do 18.00 ure.

Med letnimi šolskimi počitnicami mld. B. B. mld. A. A. strnjeno preživita z vsakim od staršev 14 dni na podlagi predhodnega dogovora staršev."

II. V ostalem delu se pritožbi zavrneta in se v preostalem izpodbijanem in nespremenjenem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

III. Udeleženca krijeta vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje (I) zakonsko zvezo udeležencev razvezalo, (II) njuna mladoletna sinova B. B. (roj. 2011) in A. A. (roj. 2018) zaupalo v varstvo in vzgojo materi, (III) določilo stike med očetom in otrokoma

, (IV) očetu naložilo, da za B. B. plačuje 309, EUR mesečne preživnine, (V) za A. A. pa 223 EUR mesečne preživnine, (VI. in VII.) ki jo je dolžan za oba v neplačanem delu v enkratnem znesku plačati tudi za čas od vložitve predloga do predmetne odločitve, (VIII) kar sta zahtevala udeleženca več ali drugače, pa je zavrnilo. Izreklo je, da pritožba ne zadrži izvršitve sklepa (IX) ter sklenilo, da udeleženca sama krijeta svoje stroške postopka (X).

2. Zoper sklep se pravočasno in iz vseh predvidenih pritožbenih razlogov pritožujeta oba udeleženca.

3. Predlagateljica izpodbija odločitev o stikih in pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in sklep v izpodbijanem delu spremeni tako, da imata otroka z očetom stike za vikend vsak drugi in četrti vikend v mesecu od sobote od 10ih do nedelje do 18ih. V času poletnih počitnic pa sta pri njem strnjeno 7 dni, pri njej pa strnjeno 14 dni, pri čemer se termini določijo na podlagi dogovora med staršema glede na možnosti koriščenja letnega dopusta. Podrejeno predlaga razveljavitev sklepa v izpodbijanem delu in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovni postopek.

Režim stikov, ki je bil določen, pomeni, da predlagateljica nima možnosti preživljati prostega časa z otrokoma ob vikendih in praznikih, poleg tega ji ni omogočeno, da bi med počitnicami z otrokoma preživela vsaj 14 dni strnjeno, kar je nujno za izvedbo letovanja. Sodišče je prezrlo, da predlagateljica z otrokoma zaradi službenih in šolskih obveznosti ne bo imela možnosti za sproščeno druženje med vikendi, kar bo vplivalo na njihov odnos. Dejansko stanje glede družinskih odnosov in potreb zato ni bilo popolno ugotovljeno. Sodišče ni obravnavalo bistvenih navedb predlagateljice, ki je opozarjala na zavračanje stikov otrok z nasprotnim udeležencem in na potrebo, da se temu primerno režim stikov uravnoteži. Prav tako sodišče ni obrazložilo, zakaj naj bi bilo v korist otrok, da nobenega vikenda ne preživita s predlagateljico, niti zakaj naj bi bilo zanju dobro, da med počitnicami in prazniki nimata možnosti preživljanja daljšega strnjenega časa z njo. Sklepa se ne da preiskusiti, kar predstavlja bistveno kršitev določb postopka. Sodišče je po eni strani materi dodelilo skrbništvo, vendar ji je odvzelo tisti čas, ki je po naravi stvari najprimernejši za kakovostno preživljanje družinskega življenja.

4. Nasprotni udeleženec izpodbija odločitev glede varstva in vzgoje, glede stikov in višine preživnine. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep ustrezno spremeni, podrejeno pa predlaga razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Skupno varstvo in vzgoja otrok ne prideta v poštev le tedaj, ko je med staršema zelo visoka stopnja konfliktnosti in ta ogroža otroka, ali takrat, ko eden od staršev zanemarja ali zlorablja otroka, pri čemer pa nič od tega za nasprotnega udeleženca ni izkazanega. Postopek zoper njega v zvezi z nasiljem v družini je bil ustavljen, ker ni bilo dokazov, da bi storil očitana kazniva dejanja.

Stiki v času poletnih počitnic niso določeni v skladu s sodno prakso, ki večkrat poudarja, da je v korist mladoletnih otrok, da poleti z nerezidenčnim staršem preživijo daljše časovno obdobje, običajno vsaj dva tedna. Sklep je brez razlogov.

Za oba otroka je zmožen poskrbeti v času stikov in zanju mesečno skupaj plačevati največ 340 EUR. Pri novem delodajalcu C. prejema nižjo plačo, kot jo je prej pri delodajalcu D. d. d. Ker do odločitve sodišča pri novem delodajalcu še ni prejel nobene plače, k pritožbi prilaga plačilne liste za čas od junija do septembra 2025. Izračun, da je od aprila 2024 do marca 2025 skupaj z regresom prejel 1.360 EUR mesečno, je napačen. Sodišče bi moralo upoštevati, da ima poleg stanovanjskega kredita v višini 150 EUR mesečno še drug kredit v isti višini. Njegovi stanovanjski stroški znašajo 320 EUR. Ima še druge stroške z lastnim preživljanjem in mu praktično od plače nič ne ostane. Za dodatno delo nima časovnih kapacitet, ker se mora voziti na delo v E. Svoje finančne zmožnosti je izkazal z izpiski iz TRR. Tega predlagateljica ni storila in se je sklicevala na limit. Njegov dohodek ni za 370 EUR višji od predlagateljičinega. Oba sta prejemnika skoraj minimalne plače, oba dobita regres, pri čemer ima predlagateljica še avto, ki je bistveno vrednejši od njegovega. Ker prejemata primerljiv dohodek, bi moralo sodišče preživninsko breme razdeliti v istem razmerju za oba.

Otroka tudi nimata takšnih potreb in družina tudi v času skupnega življenja ni imela takšnega standarda, kot prikazuje predlagateljica. Pri višini obratovalnih stroškov in stroškov hrane je treba upoštevati stike in potrebe otrok zmanjšati za 33 %. Sklep je v tem delu neobrazložen, dejansko stanje je napačno oziroma nepopolno ugotovljeno. Pretiran je strošek za oblačila. Povsem nerealna je postavka za prehrano. Stroški inštrukcij za B. B. so neizkazani in tudi vprašljivi. Preživnina, ki jo je nasprotni udeleženec do sedaj plačeval, je ustrezna. Na spletni strani Ministrstva za delo in družino je podatek, da znaša povprečna preživnina glede na starost upravičenca od 6 do 14 let na dan 23. 12. 2024 173,58 EUR.

5. Predlagateljica predlaga zavrnitev pritožbe nasprotnega udeleženca. Nasprotni udeleženec predlaga zavrnitev pritožbe predlagateljice.

7. Sodišče prve stopnje se je opredelilo do vseh za odločitev pravno pomembnih navedb strank in izvedenih dokazov ter svojo oceno obrazložilo v zadostni meri, da je njen preizkus mogoč, nasprotne pritožbene trditve so neutemeljene.

8. Družinski zakonik (DZ) v 138. členu določa, da lahko sodišče po razpadu družine otroka zaupa v varstvo in vzgojo obema staršema, vendar le če je to v skladu s koristjo otroka. Sodišče in izvedenka te možnosti nista spregledala. Zmotno pa je stališče nasprotnega udeleženca, da skupno starševstvo ni možno le, ko je med staršema zelo visoka stopnja konfliktnosti in ta ogroža otroka, ali takrat, ko eden od staršev zanemarja ali zlorablja otroka. Sodišče prve stopnje je predvsem na osnovi izvedeniškega mnenja zanesljivo ugotovilo, da pogojev za skupno starševstvo (trenutno) ni. Sodelovanje med staršema je znatno oteženo. Obstaja tudi velika možnost, da bi oče, kadar se ne bi strinjal z mamo, po nepotrebnem stvari zapletal in oteževal. Poleg tega je njegova osebnostna naravnanost taka, da se zelo hitro počuti ogroženega. Zaradi svojih značajskih lastnosti tudi težje razume potrebe otrok oziroma se težje vživlja v njihove občutke. S tem pa pri otrocih vzbuja nasprotovanje, ker otroka čutita, da ju ne razume zares. Zaradi tega tudi po oceni pritožbenega sodišča skupno odločanje o vsakodnevnih vprašanjih otrokoma ne bi bilo v korist in zavzemanje nasprotnega udeleženca za takšno odločitev ni utemeljeno.

9. Pritožbeni očitek predlagateljice, da sodišče ni obravnavalo njenih bistvenih navedb, da otroka stike z nasprotnim udeležencem zavračata, ni utemeljen. Kot izhaja iz mnenja sodne izvedenke F. F., so stiki z nasprotnim udeležencem otrokoma v korist. Sledeč mnenju sodne izvedenke je pomembno, da imata otroka z nasprotnim udeležencem redne in dovolj pogoste stike. Prav tako izvedenka v mnenju ni ugotovila, da bi mld. otroka stike z nasprotnim udeležencem odklanjala.

10. Sodišče prve stopnje je glede mlajšega A. A. določilo postopno širjenje stikov, sicer pa odločilo, da stiki med očetom in otrokoma potekajo ob sredah od 17.00 do 19.00 ure in ob nedeljah od 14.00 do 18.00 ure, med letnimi šolskimi počitnicami pa oba otroka z očetom strnjeno preživita teden dni. Pri tem je prezrlo, da stiki vsako nedeljo pomenijo oviro, da starša in otroka enakomerno preživita čas tudi ob koncu tedna, ko je več prostega časa. Hkrati tudi ni nobene ovire za to, da starša ne bi tudi v času poletnih počitnic z otrokoma preživela enakovrednega časa. Zato je pritožbeno sodišče pritožbama v tem delu ugodilo ter hkrati upoštevalo željo starejšega B. B., da pri očetu ne prespi. B. B. je to željo jasno izrazil izvedenki, ki je poudarila, da je B. B. v obdobju zgodnje adolescence, za katero je značilno naraščanje osamosvajanja in neodvisnosti od primarne družine in razvoj lastne identitete. Glede poletnih počitnic je pritožbeno sodišče staršema prepustilo, da se o terminih počitnic med seboj dogovorita in termin uskladita. Kljub temu, da sta otroka zaupana v varstvo in vzgojo materi, morata starša še vedno odločati o vseh vprašanjih, ki bistveno vplivajo na njun razvoj, sporazumno. Zato pritožbeno sodišče verjame, da se bosta tudi o terminih poletnih počitnic uspela uskladiti.

11. V skladu z določilom 189. člena DZ se preživnina določi glede na potrebe upravičenca ter materialne in pridobitne zmožnosti zavezanca. Pri odmeri preživnine za otroka mora sodišče upoštevati korist otroka, tako da je preživnina primerna za zagotavljanje njegovega uspešnega telesnega in duševnega razvoja. Preživnina mora zajemati stroške otrokovih življenjskih potreb, zlasti stroške prebivanja, hrane, oblačil, obutve, varstva, izobraževanja, vzgoje, oddiha, razvedrila in drugih posebnih potreb (190. člen DZ). Navedenemu je sodišče prve stopnje v celoti sledilo. Pritožbena navedba, koliko je po podatkih Ministrstva za delo in družino z dne 24. 12. 2024 znašala povprečna preživnina glede na starost upravičenca 6 do 14 let, za odločitev ni relevantna, saj sodišče preživnino določi na podlagi potreb konkretnega upravičenca in zmožnosti konkretnega zavezanca.

12. Pritožbeno sodišče kot neutemeljene zavrača pritožbene navedbe, s katerimi nasprotni udeleženec graja višino stroškov prehrane, oblačil in obutve. Glede na starost sta oba fanta v intenzivni fazi rasti in zato tudi po oceni pritožbenega sodišča strošek za hrano pa tudi za obleko in obutev ni pretiran. Prepričljiva je obrazložitev sodišča, ki je nasprotni udeleženec niti ne napada, da B. B. oblačila in obutev hitro preraste, mlajši A. A. pa veliko stvari tudi uniči in zamaže. Poleg tega je pri oceni teh stroškov upoštevano, da mlajši za starejšim določeni kos oblačila ali obutve lahko ponosi, občasno pa oblačila dobita tudi od znancev in sorodnikov. Pavšalna trditev nasprotnega udeleženca, da jima mati kupuje cenovno dostopnejša oblačila brez konkretnejših navedb in ocene, zato ne more prepričati. Enako velja glede stroška hrane. Dobre 3 oziroma dobre 4,5 EUR na dan za hrano za otroka v intenzivnem razvoju, pa četudi med tednom je še v šoli in vrtcu in nima posebnih potreb oziroma se s športom ne ukvarja, ni pretirano.

13. Nasprotni udeleženec neutemeljeno izraža pomislek tudi glede stroška inštrukcij za B. B. Nasprotni udeleženec ne zanika, da ima B. B. učne težave. Učna pomoč, ki jo otrok dobi v šoli ter njegovo delo za šolo in delovne navade niso pri vsakem otroku enake in zadostne. B. B. očitno rabi dodatno pomoč. Okoliščino, da stroški inštrukcij nastajajo po potrebi, na kar opozarja nasprotni udeleženec, je sodišče ustrezno upoštevalo pri odmeri višine tega stroška, saj je strošek odmerilo po prostem preudarku v višini 20 EUR mesečno. V priznani višini se po presoji pritožbenega sodišča v zadostni meri izraža občasnost tega stroška, sicer bi bil mesečni strošek inštrukcij brez upoštevanja, da gre za občasen strošek, brez dvoma višji.

14. Neutemeljeno je pritožbeno navajanje, da bi sodišče prve stopnje pri odmeri preživnine pri stroških prehrane, obratovalnih stroških in stroških higiene moralo upoštevati, da otroka mesečno pri očetu preživita tretjino časa, zaradi česar bi bilo po mnenju nasprotnega udeleženca treba potrebe otrok zmanjšati za ta delež. Stroški najemnine predlagateljici nastanejo v fiksni višini ne glede na to, koliko časa na mesec otroka preživita pri nasprotnem udeležencu. Glede na sprejeto odločitev bosta otroka pri nasprotnem udeležencu preživela vsak drug vikend, eden tudi brez prenočevanja in 2 uri med tednom, gre za 8 dni na mesec, kar bistveno tudi na obratovalne stroške ne vpliva. Enako velja za strošek osebne higiene.

15. Glede očitka nasprotnega udeleženca, da je napačna ugotovitev, da je od aprila 2024 do marca 2025 z regresom zaslužil 1.360 EUR mesečno, pritožbeno sodišče pojasnjuje, da navedeno izhaja iz njegovega listinskega dokaza pod B19. Zato ni utemeljen pritožbeni očitek, da je nasprotni udeleženec od aprila 2024 do marca 2025 zaslužil v povprečju zgolj 1.000 EUR mesečno. Glede višine plače nasprotnega udeleženca pri novem delodajalcu C. v E., pri katerem se je nasprotni udeleženec zaposlil junija 2025, drži, kot navaja pritožba, da se je osebni dohodek nasprotnega udeleženca z zamenjavo zaposlitve junija 2025 zmanjšal, vendar pa za presojo preživninske zmožnosti nasprotnega udeleženca ni pomembna zgolj višina osebnega dohodka temveč tudi možnost opravljanja dodatnega dela in pridobivanja dodatnega zaslužka. Ugotovitev sodišča prve stopnje, da nasprotni udeleženec po službi hodi pomagat v avtomehanično delavnico, je potrjena z njegovo izpovedbo. Glede na to pa pritožbeno sodišče kljub temu, da se je njegov osebni dohodek z zamenjavo zaposlitve znižal na približno 950 EUR mesečno (podatek o plači nasprotnega udeleženca za september 2025 v prilogi B21) ocenjuje, da bo nasprotni udeleženec z dodatnim zaslužkom iz naslova dela v avtomehanični delavnici zmogel poskrbeti za 60% potreb otrok. Pritožbena navedba, da nasprotni udeleženec zaradi izgube časa zaradi vožnje v službo nima možnosti za ustvarjanje dodatnega dohodka, ni utemeljena, saj je v nasprotju z izpovedjo nasprotnega udeleženca. Četudi nasprotni udeleženec dohodka iz dela v avtomehanični delavnici ni razkril, to ne pomeni, da dohodka iz opravljanja dodatnega dela po službi ne pridobiva. Glede na to, da sta otroka dodeljena v varstvo in vzgojo predlagateljici, ki dela v štirih izmenah, kar v postopku med udeležencema ni bilo sporno, so njene pridobitne zmožnosti za pridobivanje dodatnega dohodka manjše od zmožnosti nasprotnega udeleženca, ki ima več časa in zato posledično tudi več možnosti za opravljanja dodatnega dela, ki ga tudi dejansko opravlja. Za porazdelitev preživninskega bremena pa tudi ni odločilen zgolj osebni dohodek zavezanca, kot zmotno meni nasprotni udeleženec. Porazdelitev preživninskega bremena 40% na predlagateljico in 60% na nasprotnega udeleženca je glede na okoliščine primera, tudi ob upoštevanju, da ima nasprotni udeleženec dva kredita po 150 EUR, pri čemer mu bo stanovanjski kredit v letu 2026 (kar je nasprotni udeleženec potrdil v izpovedbi na list. št. 263) prenehal, ustrezna, zavzemanje nasprotnega udeleženca za polovično razmerje pa neutemeljeno.

16. Pritožbena navedba, da bi moralo sodišče pri razporeditvi preživninskega bremena upoštevati tudi višino otroškega dodatka, ki ga za otroka prejema predlagateljica, ni utemeljena, saj se v skladu z ustaljeno sodno prakso otroški dodatek ne upošteva pri ugotavljanju preživninskih zmožnosti staršev.

17. Ker sta pritožbi delno utemeljeni, jima je pritožbeno sodišče delno ugodilo in izpodbijani sklep delno spremenilo glede odločitve o stikih (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 42. členom ZNP-1). V preostalem delu je pritožbeno sodišče pritožbi zavrnilo in v izpodbijanem in nespremenjenem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 42. členom ZNP-1).

18. Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na 101. členu ZNP-1. Postopek je tekel zaradi ureditve razmerij med staršema v zvezi z njunima otrokoma in varstvom njune koristi, kar je bilo tudi v interesu obeh strank.

Oba otroka imata stike z očetom ob sredah od 17.00 do 19.00 ure in ob nedeljah od 14.00 do 18.00 ure, pri čemer je sodišče stike z A. A. v oktobru in novembru 2025 dodatno določilo za vsako drugo in četrto nedeljo od 9.00 do 18.00 ure, od decembra 2025 dalje do konca februarja 2026 za vsak drug vikend v mesecu od sobote od 14.00 do nedelje do 18.00 ure, od marca 2026 dalje pa še vsak drugi vikend od sobote od 9.00 do nedelje do 18.00 ure. Glede letnih šolskih počitnic je odločilo, da oba otroka z nasprotnim udeležencem strnjeno preživita teden dni, pri čemer mora nasprotni udeleženec teden dopusta predhodno napovedati predlagateljici najkasneje do 1. junija v tekočem letu.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 138, 138/1, 138/3, 141, 141/1, 141/2, 141/5, 183, 183/1,189, 190, 190/1, 190/2,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.