VSM Sklep I Ip 136/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-03-10

prodaja dolžnikove nepremičnine na javni dražbi - davek na promet nepremičnin - zavezanec za davek - odmera davka - pristojnost davčnega organa - plačilo davka na promet nepremičnin - prekoračitev pooblastil sodišča - oprostitev položitve kupnine

Pritrditi je pritožbi, da je prvostopenjsko sodišče prekoračilo pooblastilo, ko je samo odmerilo davek. To je v izključni domeni davčnega organa (drugi odstavek 14. člena ZDPN-2). Sodišče je dolžno ugotoviti vsa dejstva, ki so pomembna za nastanek davčne obveznosti, kot vrsto nepremičnine, davčni status udeležencev, in na podlagi teh dejstev pridobiti odločbo o odmeri davka na promet nepremičnin od davčnega organa. Šele na podlagi pravnomočne odločbe davčnega organa, v kateri je določen točen znesek davka, sodišče kupcu (v obravnavanem primeru edinemu upniku oproščenemu položitve kupnine) naloži plačilo davka.

I. Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in zadeva vrne v nov postopek.

II. Odločitev o pritožbenih stroških upnika se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedenim sklepom kupca A. A., ki je hkrati upnik v predmetni izvršbi, oprostilo položitve kupnine za kupljene dolžnikove nepremičnine na dražbi dne 15. 1. 2026, razen za znesek prednostnega poplačila na račun 2 % davka na promet nepremičnin v znesku 4.920,00 EUR. Kupcu je naložilo, da mora ta znesek nakazati v roku 15 dni na račun Okrožnega sodišča v Murski Soboti.

2. V pravočasni pritožbi upnik uveljavlja pritožbena razloga nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava (2. in 3. točka prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ). Sklicuje se na določbe Zakona o davku na promet nepremičnin - v nadaljevanju ZDPN-2 (prvi odstavek 5. člena ter prvi in drugi odstavek 14. člena), po katerih je zavezanec za plačilo davka lastnik nepremičnine, torej dolžnik in ne kupec oziroma upnik, in po katerih dosežena prodajna cena na javni dražbi v izvršilnem postopku predstavlja davčno osnovo, zmanjšano za davek na promet nepremičnin, vračunan v ceno. Meni, da je plačal celotno bruto ceno nepremičnin v višini 246.000,00 EUR, od česar je bil s strani sodišča nepravilno odmerjen davek na promet nepremičnin v višini 4.920,00 EUR. Pravilno izračunana višina davka na promet nepremičnin je 4.823,52 EUR, ki bi ga morala odmeriti pristojna finančna uprava, ne pa sodišče. Sodišče je prekoračilo pooblastilo, ko je samo odmerilo davek, ki ga je napačno izračunalo, prav tako ga je napačno odmerilo upniku in ne dolžniku. Stališče podpre s sodno prakso, sodbo I U 1940/2018. Smiselno predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve v nov postopek, v katerem naj odmero davka na promet nepremičnin skladno z zakonom sodišče prepusti pristojnemu davčnemu uradu. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

4. Pravilno je izhodišče sodišča prve stopnje, da oprostitev plačila kupnine upniku, ki je hkrati kupec, ni absolutna. Po določbi 2. točke prvega odstavka 197. člena ZIZ je davek na promet nepremičnin prednostna terjatev. Iz zneska, dobljenega s prodajo nepremičnin, se najprej poplačajo stroški postopka, takoj za njimi pa davek na promet nepremičnin. Ta terjatev ima absolutno prednost pred poplačilom terjatve upnika, zaradi katere se vodi izvršba. Ker je kupec, kot edini upnik, lahko oproščen položitve kupnine do višine zneska, ki bi mu pripadal po sklepu o poplačilu (drugi odstavek 191. člena ZIZ) in bi mu po sklepu o poplačilu pripadal (le) znesek kupnine, zmanjšan za vse prednostne terjatve, vključno z davkom na promet nepremičnin, ga sodišče lahko oprosti plačila le do te višine. Znesek, potreben za plačilo davka na promet nepremičnin, pa mora upnik plačati, saj ta znesek ne pripada njemu, temveč državi.

5. Glede na v pritožbi izpostavljeno določbo prvega odstavka 5. člena ZDPN-2, po kateri je davčni zavezanec prodajalec nepremičnin (dolžnik), sodišče druge stopnje pojasnjuje, da se davek na promet nepremičnin odmeri dolžniku, plača pa iz kupnine kot prednostna terjatev skladno z določbo 2. točke prvega odstavka 197. člena ZIZ, torej na podlagi specialnega predpisa, ki ureja postopek prodaje nepremičnine v izvršbi.

6. Pritrditi je pritožbi, da je prvostopenjsko sodišče prekoračilo pooblastilo, ko je samo odmerilo davek. To je v izključni domeni davčnega organa (drugi odstavek 14. člena ZDPN-2).

Sodišče je dolžno ugotoviti vsa dejstva, ki so pomembna za nastanek davčne obveznosti, kot vrsto nepremičnine, davčni status udeležencev, in na podlagi teh dejstev pridobiti odločbo o odmeri davka na promet nepremičnin od davčnega organa. Šele na podlagi pravnomočne odločbe davčnega organa, v kateri je določen točen znesek davka,

sodišče kupcu (v obravnavanem primeru edinemu upniku oproščenemu položitve kupnine) naloži plačilo davka.

7. V posledici ugotovljene prekoračitve pooblastila sodišča prve stopnje pri odmeri davka na promet nepremičnin, je sodišče druge stopnje pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). V njem bo sodišče upoštevajoč gornja izhodišča, znova odločilo o predlogu upnika za oprostitev plačila kupnine. Pri tem bo moralo biti posebej pozorno na podatke zemljiške knjige in vpisane pravice na nepremičninah, ki so predmet tega izvršilnega postopka, kot tudi določbo drugega odstavka 191. člena ZIZ, po kateri je lahko oproščen položitve kupnine do višine zneska, ki bi mu pripadal po sklepu o poplačilu, le kupec, ki je edini upnik. Namen pravila iz drugega odstavka 191. člena ZIZ je varstvo drugih upnikov, ki imajo tudi pravico do poplačila iz prodane nepremičnine.

8. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, po kateri sodišče v primeru, če razveljavi odločbo, zoper katero je bilo vloženo pravno sredstvo, in zadevo vrne v nov postopek, pridrži odločitev o stroških postopka v zvezi s pravnim sredstvom za končno odločbo.

Po citiranem določilu zavezanec, katerega nepremičnina je bila prodana na javni dražbi v izvršilnem postopku, ne vloži davčne napovedi. Davek odmeri davčni organ po uradni dolžnosti v 30 dneh po prejemu pravnomočnega sklepa o domiku, ki ga sodišče pošlje davčnemu organu, na območju katerega nepremičnina leži.

Višina davka je predpisana v prvem odstavku 14. člena ZDPN-2. Davčna osnova je na javni dražbi v izvršilnem postopku dosežena prodajna cena, zmanjšana za davek na promet nepremičnin, vračunan v ceno, kar v obravnavanem primeru, kot pravilno navaja upnik, znaša 4.823,53 EUR in ne 4.920,00 EUR, kot ga je odmerilo sodišče.

196. člen ZIZ določa, kateri upniki se poplačajo, 198. člen ZIZ pa določa vrstni red poplačil.

Zakon o davku na promet nepremičnin (2006) - ZDPN-2  - člen 5, 14, 14/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 196, 197, 197/1, 197/1-2, 198

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.