VSL Sklep Cst 330/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-01-08

Đorđe Grbović (preds.), Tadeja Zima Jenull (poroč.), mag. Sonja Ilovar Gradišar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - INSOLVENČNO PRAVO

postopek osebnega stečaja - začetek postopka osebnega stečaja - pritožba dolžnika zoper sklep o začetku stečajnega postopka - pravdna sposobnost stranke - dvom o pravdni sposobnosti stranke - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - postopek po uradni dolžnosti - začasni zastopnik - prekinitev stečajnega postopka - nova dejstva v pritožbenem postopku

V 262. členu DZ je določen institut postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Ta določa, da sodišče osebo, ki zaradi motnje v duševnem razvoju ali težav v duševnem zdravju ali drugega vzroka, ki vpliva na zmožnost razsojanja, sama brez škode zase ni zmožna poskrbeti za svoje pravice in koristi, postavi pod skrbništvo in ji imenuje skrbnika. V skladu s tretjim odstavkom 57. člena ZNP-1, je mogoč začetek postopka tudi po uradni dolžnosti, če sodišče izve za okoliščine, iz katerih izhaja utemeljen razlog, zaradi katerega bi bilo treba določeno osebo postaviti pod skrbništvo.

Na podlagi 1. točke prvega odstavka 206. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP sodišče prekine postopek in na podlagi tretjega odstavka 57. člena ZNP-1 pristojnemu okrajnemu sodišču poda pobudo, naj po uradni dolžnosti začne postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo.

Če bi se med postopkom pred sodiščem prve stopnje pokazalo, da bi redni postopek s postavitvijo zakonitega zastopnika dolžnici predolgo trajal, tako da bi lahko zaradi tega zanjo nastale škodljive posledice, pa bi lahko sodišče postavilo dolžnici tudi začasnega zastopnika (smiselna uporaba 82. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je začelo stečajni postopek nad dolžnico in za upraviteljico imenovalo odvetnico A. A. (I. do III. točka izreka sklepa, procesno dejanje 4, v nadaljevanju p. d.). Dolžnica ima zapadle dolgove, katerih vsota je po podatkih iz njenega predloga približno 54.000,00 EUR, po predloženem seznamu izvršilnih naslovov pa skoraj 190.000,00 EUR. Dolgov v daljšem obdobju ne more poravnati, ker ima premoženje po njeni oceni v višini 80.000,00 EUR, kar predstavlja solastniški delež na hiši z dvoriščem, od rednih prejemkov pa prejema pokojnino v znesku 600,00 EUR in varstveni dodatek v znesku 102,00 EUR. Dolžnica je insolventna po 14. členu Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP). Dolžnica ni sposobna poravnati svojih zapadlih obveznosti v določenem obdobju (trajnejša nelikvidnost) oziroma je postala dolgoročno plačilno nesposobna (prvi odstavek 14. člena ZFPPIPP). Izpolnjena je tudi domneva po prvi alineji 3. točke drugega odstavka 14. člena ZFPPIPP, da je dolžnik, ki je potrošnik, če ne dokaže drugače, postal trajneje nelikviden, če za več kot dva meseca zamuja z izpolnitvijo ene ali več obveznosti v skupnem znesku, ki presega trikratnik njegove plače, nadomestil ali drugih prejemkov, ki jih prejema redno, v obdobjih, ki niso daljša od dveh mesecev. Po 1. točki tretjega odstavka 14. člena ZFPPIPP pa tudi velja, če se ne dokaže drugače, da je dolžnik postal dolgoročno plačilno nesposoben, če je vrednost njegovega premoženja manjša od vsote njegovih obveznosti (prezadolženost).

2. Proti sklepu se je dolžnica pravočasno pritožila (p. d. 16) in smiselno uveljavljala vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP. Sodišču druge stopnje je predlagala, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne v nov postopek sodišču prve stopnje.

3. Upraviteljica je na pritožbo dolžnice odgovorila (p. d. 20) in pojasnila, da je vzpostavila kontakt z dolžnico, ki pa se sestanka ni udeležila zaradi različnih zatrjevanih ovir, in sicer da nima vozila in ima zdravstvene težave.

5. Dolžnica v pritožbi uveljavlja, da ima hude zdravstvene težave. Za dejstvo, da je v osebnem stečaju, je izvedela šele, ko je po pošti od Okrožnega sodišča v Mariboru prejela sklep o osebnem stečaju. Zato se poskuša spomniti, kdo je proti njej predlagal osebni stečaj, pa tega ne ve. Leta 2018 je imela klopni meningitis in istočasno boreliozo, zato želi od sodišča, da ugotovi, zakaj je v osebnem stečaju.

6. Iz podatkov spisa izhaja (p. d. 1), da je dolžnica 12. 11. 2025 sama neposredno pri sodišču prve stopnje vložila predlog za uvedbo postopka osebnega stečaja in predlog za odpust obveznosti. Predlogu je priložila poročilo o stanju premoženja, podpis na poročilu pa je notarsko overila pri B. B., notarju v Mariboru (št. OV ..., 12. 11. 2025).

7. Dolžnica ne napada nobenih razlogov v izpodbijanem sklepu, ki se nanašajo na pogoje za začetek postopka osebnega stečaja. Sodišče druge stopnje zato v celoti pritrjuje pravilnim razlogom izpodbijanega sklepa. Sodišče prve stopnje na podlagi vseh podatkov v spisu tudi ni bilo seznanjeno z njenim stanjem, ki ga zatrjuje v pritožbi. Vendar iz vsebine pritožbe izhaja, da ima težave s spominom. Zdravnik naj bi ji tudi napisal, da se bo njena demenca slabšala. V pritožbi je smiselno predlagala svoje zaslišanje, in sicer da je o teh dejstvih pripravljena pričati pred zdravnikom na sodišču, njene zadeve naj bi obravnavali tudi na Centru za socialno delo X.

8. Sodišče druge stopnje je opisane zdravstvene težave dolžnice upoštevalo kot nova dejstva, ki jih je dolžnica lahko uveljavljala v pritožbenem postopku (prvi odstavek 337. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Sodišče mora namreč med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposoben, ali zastopa pravdno nesposobno stranko njen zakoniti zastopnik in ali ima zakoniti zastopnik posebno dovoljenje, kadar je to potrebno, in ali stranko zastopa pooblaščenec, določen v tretjem odstavku 86. člena tega zakona oziroma v tretjem odstavku 87. člena tega zakona (80. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Če bi se med postopkom pred sodiščem prve stopnje pokazalo, da bi redni postopek s postavitvijo zakonitega zastopnika dolžnici predolgo trajal, tako da bi lahko zaradi tega zanjo nastale škodljive posledice, pa bi lahko sodišče postavilo dolžnici tudi začasnega zastopnika (smiselna uporaba 82. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

9. Ker doslej ta dejstva niso bila znana, jih mora najprej ugotavljati sodišče prve stopnje. Sodišče druge stopnje je namreč iz vsebine pritožbe zaznalo, da ima dolžnica takšne zdravstvene težave, seveda če vse njene navedbe držijo, da morda ni sposobna sama skrbeti za svoje pravice.

10. Za tak primer je v 262. členu Družinskega zakonika (DZ) določen institut postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Ta določa, da sodišče osebo, ki zaradi motnje v duševnem razvoju ali težav v duševnem zdravju ali drugega vzroka, ki vpliva na zmožnost razsojanja, sama brez škode zase ni zmožna poskrbeti za svoje pravice in koristi, postavi pod skrbništvo in ji imenuje skrbnika.

V skladu s tretjim odstavkom 57. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1), je mogoč začetek postopka tudi po uradni dolžnosti, če sodišče izve za okoliščine, iz katerih izhaja utemeljen razlog, zaradi katerega bi bilo treba določeno osebo postaviti pod skrbništvo.

11. Zato naj sodišče prve stopnje dolžnico povabi na narok (drugi odstavek 337. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP) in preizkusi, ali bi lahko bil utemeljen razlog, zaradi katerega bi bilo treba dolžnico zaradi varstva njenih interesov v postopku postaviti pod skrbništvo, in o njenem stanju opravi poizvedbe na Centru za socialno delo X. Če bo ugotovilo stanje, ki ga je dolžnica opisala v pritožbi, bo na podlagi 1. točke prvega odstavka 206. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP prekinilo postopek in na podlagi tretjega odstavka 57. člena ZNP-1 pristojnemu okrajnemu sodišču podalo pobudo, naj po uradni dolžnosti začne postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo.

12. Iz navedenih razlogov je sodišče druge stopnje pritožbi dolžnice ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Napotki za novo odločanje so navedeni v prejšnjih točkah te odločbe (tretji odstavek 360. člena in 366. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Več glej: Zakon o nepravdnem postopku ZNP-1 s komentarjem, avtorjev S. Kraljič, U. Kežmah, M. Čujovič, A. Dajčman, Založba WD, Maribor 2022, A. Dajčman, stran 291, in K. Mramor, V. Ravnik Koprivec, Shema postopka postavitve odrasle osebe pod skrbništvo, Pravosodni bilten št. 3, letnik XLII, 2021, str. 115-116, ter M. Orehar Ivanc, Skrbništvo za odrasle osebe, prav tam str. 15-37.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 14, 14/1, 14/2, 14/2-3, 14/3, 14/3-1, 121, 121/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 80, 82, 82/1, 86, 86/3, 87, 87/3, 206, 206/1, 337, 337/1

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 262

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 57, 57/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.