VSM Sklep III Cp 116/2026
Sodna praksa višjih sodišč, 2026-02-02

Alenka Zgubič (preds.), dr. Andrej Ekart (poroč.), Vlasta Polanec

zdravljenje na oddelku pod posebnim nadzorom brez privolitve - ogrožanje življenja in zdravja - ogrožanje življenja s samomorom

Zoper citirani sklep je 29. 1. 2026 vložil nepravočasno laično pritožbo nasprotni udeleženec. Sodišče druge stopnje je pritožbo vendarle upoštevalo na podlagi tretjega odstavka 36. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1), ker je ocenilo, da za to obstajajo tehtni razlogi. Z izpodbijanim sklepom so namreč prizadete le pravice nasprotnega udeleženca, ne pa pravice drugih oseb, pri čemer je bilo hudo poseženo v njegovo osebno svobodo, čas pridržanja pa se izteče šele čez več kot mesec dni.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se nasprotnega udeleženca zadrži v oddelku pod posebnim nadzorom UKC ..., Oddelek za psihiatrijo, brez privolitve v nujnem primeru za dobo dveh mesecev od dneva sprejema 7. 1. 2026, to je do 7. 3. 2026 (I. točka izreka) in da se stroški postopka krijejo iz sredstev sodišča (II. točka izreka).

2. Zoper citirani sklep je 29. 1. 2026 vložil nepravočasno laično pritožbo nasprotni udeleženec. Sodišče druge stopnje je pritožbo vendarle upoštevalo na podlagi tretjega odstavka 36. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1),

ker je ocenilo, da za to obstajajo tehtni razlogi. Z izpodbijanim sklepom so namreč prizadete le pravice nasprotnega udeleženca, ne pa pravice drugih oseb, pri čemer je bilo hudo poseženo v njegovo osebno svobodo, čas pridržanja pa se izteče šele čez več kot mesec dni.

3. Nasprotni udeleženec je v pritožbi nasprotoval hospitalizaciji iz razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Navajal je, da je na ... samostojno živel, mama ga je obiskovala enkrat mesečno. Zanjo zapiše, da ni podkovana ali kakorkoli šolana, da bi lahko podala kakršnekoli ugotovitve o njegovi psihični stabilnosti. Z mamo sta se v odnosu dobro ujela in ga gradila, nastal je problem, ko je najemodajalec mimo njega kot najemnika prejel od njegove mame denar za najemnino, pa ni vrnil varščine. Ni res, da je grozil z nasiljem in nakazoval samomorilske tendence, saj je vsak dan delal na sebi in na svojem zdravstvenem stanju z gibanjem v naravi. Stroškov ni priglasil.

5. Pritožbeno sodišče preizkusi sklep sodišča prve stopnje v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa pazi po uradni dolžnosti na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in na pravilno uporabo materialnega prava (drugi odstavek 350. člena v zvezi s 366. členom ZPP). Določbe ZPP so uporabljene na podlagi 42. člena ZNP-1 v zvezi s prvim odstavkom 30. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr).

6. Pritožbeni preizkus pokaže, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo uradno upoštevnih kršitev določb postopka,

da je pravilno in popolno ugotovilo dejansko stanje, na tako ugotovljeno dejansko stanje pa pravilno uporabilo materialno pravo, kot bo obrazloženo v nadaljevanju.

7. Iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da je bil nasprotni udeleženec 7. 1. 2026 pripeljan z reševalnim vozilom v urgentno psihiatrično ambulanto po posredovanju policije, pri čemer so takrat svojci povedali, da je dan prej grozil z nasiljem in nakazoval samomorilne tendence ter da ima že dlje časa slušne halucinacije in blodnjava prepričanja. Boleha za duševno motnjo (diagnosticirano ima F 20.9 neopredeljeno shizofrenijo, diferencialno diagnostično, F 20.0 shizoafektivno motnjo manični tip). Njegova realitetna kontrola je hudo motena, enako velja za sposobnost obvladovanja svojega ravnanja, vse to pa je posledica hude duševne motnje shizofrenijske psihoze. Pod vplivom psihoze bi lahko tudi ogrožal svoje življenje, saj je trdil, da bo izginil, lahko bi se zgodilo, da bi tudi zataval in zmrznil. Milejše oblike zdravljenja (na primer z zdravljenjem izven oddelka pod posebnim nadzorom ali z ambulantnim zdravljenjem ali z nadzorovano obravnavo v domačem okolju) ne pridejo v poštev, ker je pri teh oblikah zdravljenja nujno potrebno sodelovanje bolnika, česar pa nasprotni udeleženec zaradi popolne nekritičnosti do svojega zdravstvenega stanja ne more zagotoviti, saj sam sebe doživlja kot zdravega, kot osebo, ki zdravljenja ne potrebuje in bi terapijo gotovo opustil, kar bi privedlo do hujšega poslabšanja duševne bolezni. Dvomesečno zadržanje na varovanem oddelku psihiatrične bolnišnice je potrebno, ker je bila bolezen že dlje časa nezdravljena, tekom obravnave pa bo po vsej verjetnosti zaznati kronifikacijo simptomov in s tem zaplet pri zdravljenju.

8. Na podlagi navedenih dejanskih ugotovitev je sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da so izpolnjeni vsi pogoji za sprejem na oddelek pod posebnim nadzorom brez privolitve po po prvem odstavku 39. člena

9. Sodišču druge stopnje se dvom v dokazno oceno sodišča prve stopnje ni porodil, saj je le-ta razumna ter življenjsko sprejemljiva. Sodišče prve stopnje je do svojih prepričljivih zaključkov prišlo tako na podlagi zaslišanja izvedenca, kakor tudi na podlagi lastnih opažanj, ko je zaslišalo nasprotnega udeleženca, pri čemer je sledilo ugotovitvam izvedenca. Neutemeljene so pritožbene navedbe nasprotnega udeleženca, da ni imel samomorilnih nagnjenj, saj to izhaja tako iz obvestila psihiatrične bolnišnice kakor tudi iz mnenja izvedenca psihiatrične stroke. Že ta ugotovitev o ogrožanju njegovega zdravja zadošča za prisilno hospitalizacijo, zato se sodišče druge stopnje ni ukvarjalo z vprašanjem, ali je bil tudi nasilen do drugih.

10. Glede na navedeno in glede na to, da so pritožbeno nesporne ugotovitve sodišča prve stopnje, da je bila duševna bolezen nasprotnega udeleženca dlje časa nezdravljena in da je zdravljenje njegove bolezni nujno potrebno, da se prepreči poslabšanje njegovega zdravstvenega stanja, in upoštevajoč, da v milejših oblikah zdravljenja ni zmožen sodelovati, je njegovo 2-mesečno pridržanje na oddelku pod posebnim nadzorom brez privolitve utemeljeno.

11. Glede na pojasnjeno je sodišče druge stopnje pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

12. Nasprotni udeleženec pritožbenih stroškov ni priglasil, zato je odločitev o njih odpadla.

Le-ta določa, da lahko sodišče druge stopnje iz tehtnih razlogov upošteva tudi pritožbo, vloženo po poteku roka iz tretjega odstavka 33. člena ZNP-1, če s tem niso prizadete pravice drugih oseb, ki se opirajo na sklep, ali če se te osebe strinjajo s spremembo ali razveljavitvijo.

Podobno VSL sklep I Cp 549/2025 z dne 28. 3. 2025, VSL sklep I Cp 1332/2022 z dne 19. 8. 2022, VSL sklep I Cp 1017/2025 z dne 30. 5. 2025.

Pritožba procesnih kršitev ne uveljavlja, zato je sodišče druge stopnje opravilo zgolj uradni preizkus kršitev določb postopka, ki pa nepravilnosti ni pokazal.

V skladu z navedeno določbo je zdravljenje osebe v oddelku pod posebnim nadzorom brez njene privolitve dopustno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:- če ogroža svoje življenje ali življenje drugih ali če huje ogroža svoje zdravje ali zdravje drugih ali povzroča hudo premoženjsko škodo sebi ali drugim,- če je ogrožanje iz prejšnje alineje posledica duševne motnje, zaradi katere ima oseba hudo moteno presojo realnosti in sposobnost obvladovati svoje ravnanje in- če navedenih vzrokov in ogrožanja iz prve in druge alineje tega odstavka ni mogoče odvrniti z drugimi oblikami pomoči (z zdravljenjem v psihiatrični bolnišnici izven oddelka pod posebnim nadzorom, z ambulantnim zdravljenjem ali z nadzorovano obravnavo).

Na podlagi navedene določbe je lahko oseba sprejeta na zdravljenje v oddelek pod posebnim nadzorom brez privolitve še pred izdajo sklepa sodišča, če so podani pogoji iz prvega odstavka 39. člena ZDZdr, kadar je zaradi narave duševne motnje osebe nujno potrebno, da se ji omeji svoboda gibanja oziroma preprečijo stiki z okolico, še preden se izpelje postopek za sprejem brez privolitve iz 40. do 52. člena ZDZdr.

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 39, 39/1, 53

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.