VSL Sklep III Cp 642/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-29

Majda Irt (preds.), Barbara Krpač Ulaga (poroč.), Katarina Marolt Kuret

vrnitev v prejšnje stanje - upravičen vzrok za zamudo - bolezen pooblaščenca - začasna nezmožnost za delo - nepredvidljiv dogodek - organizacija dela - nadomeščanje odvetnika - podpis na vročilnici - nedovoljene pritožbene novote

Četudi je hospitalizacija nastopila dan kasneje, to je 9. 6. 2023, odvetniku ni moč očitati, da bi lahko že 8. 6. 2023 angažiral substituta, saj se je njegovo zdravstveno stanje nenadoma in nepredvidljivo poslabšalo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Prva tožena stranka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugodilo predlogu za vrnitev v prejšnje stanje in sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani P 755/2020 - II z dne 2. 10. 2023 razveljavilo.

2. Zoper sklep se pritožujeta prva toženca iz razloga zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Pritožbenemu sodišču predlagata, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da zavrne predlog za vrnitev v prejšnje stanje ter odloči o stroških pritožbenega postopka. Podrejeno predlagata razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Ugotovitev, da je odvetnik pravočasno vložil predlog za vrnitev v prejšnje stanje, je napačna, saj se je odvetnik (oz. njegov pooblaščenec za sprejemanje pisanj) s sklepom seznanil že 21. 7. 2023. Sodišče je ugotovilo, da je odvetnik šel domov 20. 7. 2023 in da je bil še nekaj časa nepokreten. Okoliščina njegove nepokretnosti ob odhodu domov 20. 7. 2023 nikakor ne izkazuje njegove nezmožnosti za angažiranje substituta (za kar ni potrebna nepokretnost), pri čemer je ostalo nerazjasnjeno tudi, kdo je podpisnik vročilnice.

V nadaljevanju je sodišče ugotovilo, da je bil odvetnik hospitaliziran dne 8. 6. 2023 na kardiologiji (tč. 12), v isti točki kasneje isto ugotovitev podaja z drugim datumom - 9. 6. 2023, čeprav iz potrdila bolnišnice UKC z dne 13. 6. 2023 izhaja, da je bil odvetnik oskrbovan na kardiološkem oddelku bolnišnice od 9. 6. 2023 do 20. 7. 2023. Ker so razlogi izpodbijanega sklepa nejasni in med seboj v nasprotju, je sodišče zagrešilo kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Da je bil prvi dan odvetnikove zadržanosti od dela 8. 6. 2023, izhaja iz odločbe ZZZS z dne 19. 7. 2023. Odvetnik je bil glede na odločbo ZZZS z dne 19. 7. 2023 že najmanj od 8. 6. 2023 začasno zadržan od dela (hospitaliziran šele od 9. 6. 2023), kar pomeni, da svojega dela že s tem dnem ni več mogel opravljati. Glede na potrdilo bolnišnice UKC je torej pretekel vsaj en dan oz. glede na potrdilo ZD z dne 22. 11. 2024 vsaj en teden, ko bi odvetnik lahko organiziral poslovanje svoje pisarne in pravočasno opravo potrebnih procesnih dejanj. Kodeks odvetniške poklicne etike v 16. členu določa, da mora odvetnik svoje poslovanje organizirati tako, da zagotovi red in tekoče delo, v skladu z 31. členom Kodeksa pa mora drugega odvetnika pravočasno prositi za nadomeščanje ter mu pravočasno sporočiti podatke in napotila.

Ugotovitev sodišča, da je bila hospitalizacija nenaden in nepredviden dogodek, je zmotna in nepravilna. Odvetnik je imel najmanj en dan časa za organizacijo poslovanja svoje pisarne in zagotovitev izvajanja procesnih dejanj. Upravičen razlog za vrnitev v prejšnje stanje predstavljajo le tiste okoliščine, ki jih kljub izkazani skrbnosti ni bilo mogoče predvideti ali preprečiti. Odvetnik je bil namreč s prvim dnem svoje začasne zadržanosti od dela, to je najmanj od 8. 6. 2023 naprej, seznanjen s tem, da svojega dela ne bo mogel več opravljati. Kot skrbna profesionalna oseba bi moral predvideti in zagotoviti tekoče delo svoje pisarne tudi med svojo odsotnostjo in tudi v primeru bolezni ter s tem preprečiti zamude pri procesnih dejanjih. Z nobenim dokazom namreč tožnik ni izkazal, da je bil odvetnik od 8. 6. 2023 ali od 9. 6. 2023 do 31. 10. 2023 v takšnem stanju, da ne bi mogel poskrbeti za organizacijo poslovanja svoje pisarne in pravočasno opravo procesnih dejanj. Ker iz predloženih dokazov in izpovedbe odvetnika ni ugotoviti nenadnega in nepričakovanega poslabšanja zdravstvenega stanja, zaradi česar odvetnik ne bi mogel opraviti procesnega dejanja, izpodbijani sklep temelji na nepravilno ugotovljenem dejanskem stanju.

Zaradi izdaje nepravilnega sklepa sodišče tudi ni odločilo o stroških postopka.

3. Tožnik v odgovoru na pritožbo predlaga zavrnitev pritožbe in potrditev izpodbijanega sklepa.

5. V skladu z določilom prvega odstavka 116. člena ZPP, če stranka zamudi narok ali rok za kakšno pravno dejanje in izgubi zaradi tega pravico opraviti to dejanje, ji sodišče na njen predlog dovoli, da ga opravi pozneje (vrnitev v prejšnje stanje), če spozna, da je stranka zamudila narok ali rok iz upravičenega vzroka. Predlog se mora vložiti v petnajstih dneh od dneva, ko je prenehal vzrok, zaradi katerega je stranka zamudila narok ali rok, če je stranka šele pozneje zvedela za zamudo, pa do dneva, ko je za to zvedela. Po šestih mesecih od dneva zamude se ne more več zahtevati vrnitev v prejšnje stanje (117. člen ZPP).

6. Pritožbena navedba, da je sodišče zagrešilo kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker iz razlogov sklepa izhaja, da je bil odvetnik hospitaliziran dne 8. 6. 2023, kar izhaja iz odločbe ZZZS z dne 19. 7. 2023, medtem ko na drugem mestu sodišče navaja, da je bil odvetnik hospitaliziran dne 9. 6. 2023, kar izhaja iz potrdila bolnišnice UKC z dne 13. 6. 2023, ni utemeljena zato, ker za odločitev v zadevi ni odločilno, ali je bil odvetnik hospitaliziran 8. 6. 2023 ali 9. 6. 2023, glede na to, da je bilo ugotovljeno, da je bilo njegovo stanje 8. 6. 2023, ko je šel na pregled k zdravniku, tako slabo, da so ga poklicali po mobitelu, da ga ne pustijo domov in da mora ostati v bolnici urgentno, ker so rezultati s srcem tako slabi, saj mu je srce odpovedalo na 15 % funkcije. Četudi je hospitalizacija nastopila dan kasneje, to je 9. 6. 2023, odvetniku ni moč očitati, da bi lahko že 8. 6. 2023 angažiral substituta, saj se je njegovo zdravstveno stanje nenadoma in nepredvidljivo poslabšalo.

7. Pritožbena navedba, da sodišče prve stopnje ni razjasnilo okoliščin, kdo je podpisnik vročilnice, predstavlja nedovoljeno pritožbeno novoto (337. člen ZPP). Tudi sicer odvetnik

, kot je bilo ugotovljeno na podlagi zdravstvene dokumentacije - odločbe ZZZS o začasni nezmožnosti za delo z dne 19. 7. 2023 (A7) in zdravniškega potrdila z dne 22. 11. 2024 (list. št. 320), do 30. 10. 2023 ni bil zmožen za delo. Zato je pravilna ugotovitev sodišča, da se je odvetnik lahko šele s 1. 11. 2023 seznanil s sklepom sodišča prve stopnje, s katerim je bil pozvan na predložitev dodatnega izvoda vložene pritožbe, zaradi česar je posledično pravilna odločitev sodišča prve stopnje, da je odvetnikov predlog za vrnitev v prejšnje stanje z dne 2. 11. 2023 pravočasen.

8. Pritožbeni očitek, da bi lahko odvetnik v času od 8. 6. 2023 do 30. 10. 2023 kljub bolniški odsotnosti angažiral substituta, ki bi poskrbel za organizacijo pisarne in pravočasno opravo procesnih dejanj, ni utemeljen zato, ker iz izpovedbe odvetnika in priložene zdravstvene dokumentacije izhaja, da do 30. 10. 2023 za delo ni bil zmožen. Odvetnik je s svojo izpovedbo namreč potrdil, da mu je srce odpovedalo na 15 % funkcije, da so bile vse njegove funkcije oslabljene, da je po prihodu domov iz bolnišnice 20. 7. 2023 ležal in nekaj časa ni bil pokreten ter takrat ni bil sposoben narediti niti tako enostavnega dela, kot je print pritožbe. Glede na prej izpostavljeno zdravstveno stanje odvetnika je zato pravilna tudi ugotovitev sodišča prve stopnje, da je bila hospitalizacija odvetnika nenaden in nepredvidljiv dogodek, ki je trajal od 8. 6. 2023 pa vse do 30. 10. 2023.

9. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni, prav tako pa niso podani razlogi, na katere je pritožbeno sodišče dolžno paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

10. Tožnik stroškov odgovora na pritožbo ni priglasil. Prva toženca s pritožbo nista uspela, zato krijeta svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s 165. členom ZPP).

Primerjava podpisov na vročilnici in pooblastilu, ki se nahaja v sodnem spisu, z veliko verjetnostjo kaže, da gre za podpis odvetnika.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 116, 116/1, 117, 337

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.