VSC Sklep I Ip 71/2025
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-05-06

Petra Robič Verbovšek (preds.), Katarina Lenarčič (poroč.), Tatjana Kamenšek Krajnc

nadaljevanje izvršilnega postopka - smrt stranke

Pritožnika sta po sklepu o dedovanju D 193/2022 dediča po pokojnem dolžniku. Sodišče prve stopnje je zato ob uporabi 208. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ pravilno nadaljevalo izvršilni postopek zoper njiju.

I. Pritožba se zavrne in se v izpodbijanih delih (prvi odstavek II. točke izreka in III. točka izreka) potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Pritožnika sama nosita svoje pritožbene stroške.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje povabilo B. B. in C. C., da prevzameta izvršilni postopek, ki se vodi na predlog upnika A. d.d. (I. točka izreka). Izvršilni postopek, ki je bil prekinjen s sklepom VL 3034/2022 z dne 14. 10. 2022, je nadaljevalo zoper dediča B. B. in C. C. (prvi odstavek II. točke izreka) in na nepremičnine v katastrskih občinah ... in ..., katerih lastnika sta dediča, vsak do 1/4 celote (drugi odstavek II. točke izreka). Glede nepremičnin, ki se nanašata na opravo izvršbe v katastrski občini ..., je še sklenilo, da se zadeva odstopi Okrajnemu sodišču v Šentjurju, kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču (III. točka izreka).

2. Zoper ta sklep se z vlogo, naslovljeno kot ugovor, pravočasno pritožujeta B. B. in C. C. po pooblaščencu. Pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ) izrecno ne navajata. Uveljavljata, da izpodbijanega sklepa ni mogoče preizkusiti, saj ne vsebuje odločilnih dejstev in razlogov o tem, na kakšni pravni in dejanski podlagi vodi upnik izvršilni postopek zoper prvotnega dolžnika ter sedaj zoper njiju, saj jima niso poznana nobena dejstva o upnikovi terjatvi, ki je predmet izvršilnega postopka oziroma nobena dejstva o tem postopku. Tako jima je kršena pravica do pravnega sredstva, pravica do enakosti v postopku in pravica do izjave ter kontradiktornosti postopka. Menita, da bi sodišče prve stopnje moralo navesti konkretna odločilna dejstva o samem izvršilnem postopku, v katerega morata vstopiti, pa tega ni storilo, zaradi česar je sklep obremenjen z bistveno kršitvijo določb postopka. C. C. je ob tem še mladoleten in kot takšen ne more nastopati na pasivni strani. Prav tako sklep o dedovanju na katerega se izpodbijani sklep sklicuje, k izpodbijanemu sklepu ni priložen in tako prehod dolga na nova dolžnika ni izkazan. Predlagata, da sodišče druge stopnje izpodbijani sklep razveljavi. Priglašata pritožbene stroške.

3. Upnik v pravočasnem podanem odgovoru na pritožbo navaja, da pritožba ni utemeljena, zato naj jo sodišče druge stopnje zavrne.

5. Sodišče druge stopnje uvodoma pojasnjuje, da je pritožbo obravnavalo in reševalo v skladu s svojimi pristojnostmi, kot pritožbo zoper prvi odstavek II. točke izreka in zoper III. točko izreka.

Le v tem delu je sklep sodišča prve stopnje predmet pritožbenega preizkusa. Pravno sredstvo novega dolžnika, da dolg nanj ni prešel, je ugovor (56.a člen ZIZ), o čemer sta bila dolžnika poučena z dopisom sodišča prve stopnje z dne 18. 2. 2025, ko jima je tudi posredovalo sklep o dovolitvi izvršbe v predmetni izvršilni zadevi, predlog za izvršbo in sklep o dedovanju. Prav tako je pravno sredstvo dolžnika zoper odločitev o dovolitvi izvršbe z novim izvršilnim sredstvom v drugem odstavku II. točke izreka - ugovor (smiselna uporaba 53. člena v zvezi s 34. členom ZIZ). O ugovoru odloča sodišče prve stopnje (54. člen ZIZ). Sodišče druge stopnje je preizkusilo izpodbijani del sklepa sodišča prve stopnje v mejah uveljavljenih pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP v povezavi s 15. členom ZIZ in na pravilno uporabo materialnega prava.

6. Pritožba neutemeljeno navaja, da sklepa ni mogoče preizkusiti, ker ta ne navaja odločilnih dejstev in razlogov o tem, na kakšni pravni in dejanski podlagi upnik vodi izvršilni postopek, najprej proti prvotnemu dolžniku in nato zoper dedič. Pravno odločilni razlogi za odločitvi v prvem odstavku II. točke izreka in v III. točki izreka, so v celoti navedeni, saj je sodišče prve stopnje pojasnilo, da je bil postopek s sklepom z dne 14. 10. 2022 prekinjen zaradi smrti stranke, upnik pa je z vlogo z dne 16. 10. 2023 predlagal nadaljevanje postopka zoper pravna naslednika pokojnega dolžnika po sklepu o dedovanju D 193/2022. Prav tako izpodbijani sklep pojasni, da se nepremičnini, vpisani v k. o. ..., nahajata na območju Okrajnega sodišča v Šentjurju, zaradi česar je zadevo, ki se nanaša na opravo izvršbe na ti nepremičnini, odstopilo temu sodišču. Razlogi izpodbijane odločitve si tako ne nasprotujejo in ne nasprotujejo izreku samemu. V celoti je omogočen pritožbeni preizkus, zato smiselno zatrjevana absolutna bistvena kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP v povezavi s 15. členom ZIZ, ni podana.

7. Pritožbeno ni izpodbijano, da sta pritožnika po sklepu o dedovanju D 193/2022 dediča po pokojnem dolžniku Č. Č. Sodišče prve stopnje je zato ob uporabi 208. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ pravilno nadaljevalo izvršilni postopek zoper njiju. Kar dalje navaja pritožba, t. j., da o novem izvršilnem postopku pritožnika ne vesta ničesar, da C. C. ne more nastopati na pasivni strani in da izpodbijanemu sklepu ni bil predložen sklep o dedovanju, zaradi česar prehod dolga ni izkazan, je pravno odločilno za ugovor zoper sklep o dovolitvi izvršbe (56.a člen ZIZ), o vložitvi katerega sta bila pritožnika poučena z dopisom sodišča prve stopnje z dne 18. 2. 2025 in kateremu je bil priložen tudi sklep o dedovanju z dne 2. 3. 2023.

8. Glede odločitve v III. točki izreka, pritožba ne podaja nobenih navedb. Ker tako ni pritožbeno sporno, da ležita nepremičnini, ki sta vpisani v k. o. ..., na območju pristojnosti Okrajnega sodišča v Šentjurju, je sodišče prve stopnje pravilno sklenilo, da opravo izvršbe na predmetni nepremičnini odstopi temu sodišču, kot to določa 166. člen ZIZ.

9. Po pojasnjenem, pritožnikoma niso kršene pravice, na katere se sklicujeta.

Ker pritožbeni preizkus tudi po uradni dolžnosti upoštevnih kršitev ni pokazal (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom ZIZ), je sodišče druge stopnje pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in v izpodbijanem prvem odstavku II. točke izreka in v izpodbijani III. točki izreka, potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

10. Ker pritožnika s pritožbo nista uspela, jima posledično ti stroški niso bili povzročeni neutemeljeno (šesti odstavek 38. člena ZIZ). Upnik stroškov pritožbenega postopka ni priglasil, zato sodišče druge stopnje o njih ni odločilo (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zoper I. točko izreka namreč ni pritožbe, ker je sodišče prve stopnje oba dediča zgolj povabilo, da prevzameta izvršilni postopek.

Pravica do pravnega sredstva, pravica do enakosti v postopku in pravica do izjave ter kontradiktornosti postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 208

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.