VSL Sklep III Cp 1545/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2025-01-20

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

kreditna pogodba v CHF - ničnost kreditne pogodbe - razširitev tožbe na novega toženca - naknadno sosporništvo na pasivni strani - pogoji za razširitev - uveljavljanje ničnosti pogodbe - učinkovanje ničnosti - učinek erga omnes - interes za uveljavljanje ničnosti pogodbe (zainteresirane osebe) - zastavitelj - poseg v pravni položaj - priznanje terjatve v stečajnem postopku - sosporništvo pogodbenih strank - nujno sosporništvo

Na ničnost se lahko sklicuje tudi tožnica, ker lahko sporni pravni posli škodljivo oziroma nedopustno posegajo v njen pravni položaj.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Tožniki A. A. kot kreditojemalec in B. A. ter C. C. kot zastavitelja so s toženko kot kreditodajalko v obliki notarskega zapisa sklenili Pogodbo o dolgoročnem deviznem kreditu v CHF z dne 9. 10. 2008 in sporazuma o zavarovanju terjatve. S tožbo zahtevajo ugotovitev ničnosti notarskih zapisov z dne 9. 10. 2008 in z dne 13. 1. 2012 ter pogodbe o dolgoročnem deviznem kreditu z dne 7. 10. 2008, plačilo zneska 108. 497,99 EUR, ki ga je prvi tožnik dolžan plačati toženki, in ugotovitev neveljavnosti vknjižb hipotek skupaj z zaznambo neposredne izvršljivosti ter njun izbris.

2. S sklepom z dne 25. 10. 2022 sodišče prve stopnje tožbo prvega tožnika zavrže. Ker je toženka kot upnica v stečajnem postopku nad prvo tožnikom pravočasno prijavila svojo terjatev in ji je ta bila tudi priznana, je prenehala pravna korist prvega tožnika za vodenje pravde o tej terjatvi. Z vlogo z dne 27. 3. 2023 A. A. poda predlog za vstop novega tožnika, ki ga sodišče s sklepom z dne 14. 6. 2023 zavrne. Vztraja pri stališču, da prvi tožnik za vstop nima pravnega interesa. Preostala tožnika

zato 27. 2. 2024 podata predlog za razširitev tožbe na novega toženca. Z izpodbijanim sklepom sodišče prve stopnje vstop novega toženca v pravdo dopusti. Postavi se na stališče, da sta tako toženka kot novi toženec stranki istega pogodbenega razmerja. Dejanska in pravna podlaga pri ugotovitvi ničnosti pogodbe je za oba ista.

3. Zoper sklep toženka vloži pravočasno pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP

. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da vstop A. A. kot novega toženca v pravdo zavrne, podrejeno, da sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno sojenje, v obeh primerih pa tožnici naloži v plačilo stroške postopka, skupaj s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Navaja, da sedaj edina tožnica ni bila stranka kreditne pogodbe in tudi ne stranka notarskega zapisa z dne 13. 1. 2012. Bila je le stranka v obliki notarskega zapisa sklenjenega sporazuma o zavarovanju terjatve z dne 9. 10. 2008, zato nima pravnega interesa in aktivne legitimacije za uveljavljanje ničnosti same kreditne pogodbe. B. A. je kot zastaviteljica nastopala v razmerju do toženke in ne do A. A. V stečajnem postopku A. A. terjatve toženke ni prerekal, zato kreditna pogodba ne more biti nična. Tožnica kot zastaviteljica ne more uveljavljati ničnosti kreditne pogodbe. Nesodelovanje A. A. kot edinega kreditojemalca na aktivni strani pomeni, da je treba tožbo na ničnost kreditne pogodbe zavrniti oziroma zavreči. Predlog za vstop novega toženca v pravdo je zgolj usklajen manever tožnice in A. A. in pomeni zlorabo pravic in obid zakonskih določb.

4. V odgovoru na pritožbo tožnica predlaga njeno zavrnitev.

6. Do konca glavne obravnave se lahko ob pogojih iz prvega odstavka 191. člena ZPP tožniku pridruži nov tožnik ali se tožba razširi na novega toženca, če v to privoli (drugi odstavek 191. člena ZPP). Prvi pogoj za naknadno sosporništvo na pasivni strani, ki ga v tej pravdi predlaga tožeča stranka, je materialno, formalno ali zakonsko sosporništvo potencialnih tožencev.

7. Izpodbijana odločitev je pravilna. Pogoji, ki jih za razširitev tožbe na novega toženca zahteva zgoraj povzeta zakonska določba, so v tej zadevi izpolnjeni. V tej fazi postopka sodišče tudi še ne presoja utemeljenosti postavljenih tožbenih zahtevkov. Ni mogoče slediti pritožbenemu stališču, da tožnica kot zastaviteljica ničnosti kreditne pogodbe ne more uveljavljati. Sklicevanje na ničnost ni pridržano samo strankam pogodbe, saj ugotovitev ničnosti učinkuje erga omnes. Niti OZ

ne določata, da bi se z začetkom stečajnega postopka zaradi tega karkoli spremenilo. Na ničnost se tako lahko sklicuje vsaka zainteresirana oseba (92. člen OZ).

To velja tudi za tožnico, posebej ker lahko sporni pravni posli škodljivo oziroma nedopustno posegajo v njen pravni položaj. Če je nična kreditna pogodba, je ničen tudi sporazum o zavarovanju terjatve, ki iz takšne nične pogodbe izhaja.

Stališče v judikatih, na katere se sklicuje pritožba, sodišča ne veže, sploh ker zadeve po vsebini niso primerljive.

8. Stranke nične pogodbe so nujni sosporniki. Ob uveljavljanju ničnosti mora tožnik torej hkrati tožiti vse pogodbene stranke pogodb, katerih ničnost uveljavlja, in če v tožbi vsi niso zajeti, ni tožena prava stranka. Pomanjkanje pasivne legitimacije pa narekuje zavrnitev tožbenega zahtevka. Če torej tožnica želi v zadevi doseči ugotovitev ničnosti spornih pravnih poslov, mora glede na dejstvo, da A. A. ne nastopa na strani tožnikov, s tožbo zajeti tudi njega kot toženca. O zlorabi procesnih in materialnih pravic zato ni mogoče govoriti.

9. Ker v pritožbi zatrjevani pritožbeni razlogi niso podani, prav tako tudi niso podani razlogi, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

10. Ker je pravica do povračila stroškov odvisna od odločitve o glavni stvari, se odločitev o stroških pritožbenega postopka pridrži za končno odločbo (četrti in šesti odstavek 163. člena ZPP).

Kasneje s sklepom z dne sklep 11. 4. 2024 sodišče tožbo C. C. zavrže, ker zaradi izbrisa hipoteke na njegovi nepremičnini nima več pravnega interesa za vodenje te pravde.

Zakon o pravdnem postopku, Ur. l. RS, št. 26/1999, s spremembami in dopolnitvami.

Obligacijski zakonik, Ur. l. RS, št. 83/2001, s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, Ur. l. RS, št. 126/2007, s spremembami in dopolnitvami.

Primerjaj VSRS Sodba in sklep II Ips 239/2018 z dne 28. 2. 2019.

Primerjaj VSRS Sodba III Ips 94/2015 z dne 24. 1. 2017.

Primerjaj VSRS sklep in sodba III Ips 126/2014 z dne 19. 1. 2016, VSL Sodba in sklep II Cp 846/2017 z dne 6. 9. 2017 in VSC Sklep I Cp 118/2022 z dne 21. 4. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 191, 191/1, 191/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 92

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.