TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep Cst 79/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-03-09

Vesna Jenko (preds.), Helena Miklavčič (poroč.), Renata Horvat

prodaja na javni dražbi - sklep o soglasju k sklenitvi prodajne pogodbe - dopustnost pritožbe - procesna legitimacija - neizbrani ponudnik

Proti sklepom v zvezi s prodajo premoženja stečajnega dolžnika, med drugim tudi proti sklepu o soglasju k sklenitvi prodajne pogodbe iz 341. člena ZFPPIPP, se lahko pritožijo samo upniki. Ker pritožnica nima statusa upnika stečajnega dolžnika v smislu 57. člena ZFPPIPP, njena pritožba ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma citiranim sklepom dalo soglasje k sklenitvi prodajne pogodbe z dne 10. 12. 2022, katere predmet je prodaja naslednjih nepremičnin: k. o. X, parcela št. 001, v deležu 7/20; k. o. X, parcela št. 002, v deležu 7/20; k. o. X, parcela št. 003, v deležu 1/1; k. o. X, parcela št. 004, v deležu 1/1, za ceno v višini 300.625,00 eurov.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila družba A., d. o. o., poslovni naslov ..., iz razlogov nestrokovno vodene dražbe, zaradi neupoštevanja vseh pravil dražbe ter bistvenih kršitev pravil in temeljnih načel insolvenčnega prava. Pritožbenemu sodišču je predlagala, da njeni pritožbi ugodi, izpodbijani sklep ter sklenjeno prodajno pogodbo med stečajnim upraviteljem in družbo B., d. o. o. odpravi in zadevo vrne upravitelju v ponovno prodajo. Podredno je predlagala, da pritožbeno sodišče samo izpelje postopek javne dražbe tako, da samo neposredno ugotovi, da je pritožnica kot dražiteljica sama pripravljena za nepremičnine ponuditi najvišjo kupnino za vsaj 15.000,00 EUR več kot protipravno izbrani kupec, zaradi česar naj z njo kot najugodnejšim kupcem sklene pogodbo za prodajo teh nepremičnin.

3. Upravitelj je na pritožbo odgovoril. Zavzema se za zavrnitev pritožbe kot neutemeljene.

5. Pritožnica vlaga pritožbo kot neuspela ponudnica na dražbi dne 5. 12. 2022, na kateri so se prodajale nepremičnine, ki so predmet prodajne pogodbe z dne 10. 12. 2022, h kateri je podalo sodišče prve stopnje soglasje z izpodbijanim sklepom. Iz spisa je tudi razvidno, da pritožnica ni upnica stečajnega dolžnika, saj v roku za prijavo terjatev ni prijavila nobene terjatve (1. odstavek 57. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP).

6. Izpodbijani sklep je sklep o soglasju k sklenitvi prodajne pogodbe. Proti sklepom v zvezi s prodajo premoženja stečajnega dolžnika, med drugim tudi proti sklepu o soglasju k sklenitvi prodajne pogodbe iz 341. člena ZFPPIPP, se lahko pritožijo samo upniki (prvi odstavek 344. člena ZFPPIPP). Ker pritožnica nima statusa upnika stečajnega dolžnika v smislu 57. člena ZFPPIPP, njena pritožba ni dovoljena.

Višje sodišče jo je zato zavrglo (prvi odstavek 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 57, 57/1, 344, 344/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 80/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-03-14

Polona Mlakar Adam (poroč.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Irena Dovnik

zastopanje dolžnika v postopku osebnega stečaja - premoženje, ki spada v stečajno maso

Stečajni upravitelj lahko kot zakoniti zastopnik stečajnega dolžnika v osebnem stečaju (samostojno) umakne prijavo terjatve, ločitvene ali izločitvene pravice v zvezi s premoženjem, ki lahko vpliva na obseg stečajne mase. Sodelovanje ali soglasje stečajnega dolžnika pri teh procesnih dejanjih ni potrebno.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom postopek glede poplačila zavarovane terjatve upnika A. A. v skupnem znesku 350.500,00 EUR ustavilo.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil A. A. zaradi bistvene kršitve določb postopka ter predlagal razveljavitev izpodbijanega sklepa.

4. Kot izhaja iz podatkov v spisu, je pritožnik v postopku osebnega stečaja. Po določbi 245. člena ZFPPIPP z začetkom stečajnega postopka upravitelj pridobi pooblastila za zastopanje stečajnega dolžnika in vodenje njegovih poslov iz drugega odstavka 97. člena ZFPPIPP, poslovna sposobnost stečajnega dolžnika pa se omeji tako, da ne more razpolagati s premoženjem, ki je predmet stečajne mase (386. člen ZFPPIPP). Stečajni upravitelj je tisti, ki je upravičen in pooblaščen voditi posle insolventnega dolžnika ter ga (med drugim) zastopati pri procesnih in drugih pravnih dejanjih (drugi odstavek 97. člena ZFPPIPP). Stečajni dolžnik v osebnem stečaju ima polno procesno sposobnost le pri razpolaganju s premoženjem in pravicami, ki ne spadajo v stečajno maso (prvi odstavek 386. člena ZFPPIPP), glede premoženja, ki spada ali bi lahko spadalo v stečajno maso, pa ga zastopa stečajni upravitelj kot njegov zakoniti zastopnik. Stečajni upravitelj lahko torej kot zakoniti zastopnik stečajnega dolžnika v osebnem stečaju (samostojno) umakne prijavo terjatve, ločitvene ali izločitvene pravice v zvezi s premoženjem, ki lahko vpliva na obseg stečajne mase. Sodelovanje ali soglasje stečajnega dolžnika pri teh procesnih dejanjih ni potrebno. Umik zavarovane terjatve in ločitvene pravice spada med posle iz drugega odstavka 97. člena ZFPPIPP, zato se pritožnik ne more samostojno pritožiti zoper sklep, ki je posledica procesnega dejanja njegove stečajne upraviteljice.

5. Zaradi navedenega je višje sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (prvi odstavek 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 97, 97/2, 245

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 885/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-06-05

zavrženje nepopolnega predloga za oprostitev plačila sodnih taks - nepopoln predlog za oprostitev plačila sodne takse - posledice nedopolnitve vloge - prepozna dopolnitev predloga - pravočasnost vloge, vezane na rok - vročitev odvetniku pooblaščencu

Prvostopenjsko sodišče je pravilno ugotovilo dan vročitve pozivnega sklepa tožnici preko njenega pooblaščenega odvetnika 13. 2. 2023, in sicer na podlagi vročilnice, pripete k r. št. 124 pravdnega spisa, kot je to navedeno v točki 3. obrazložitve izpodbijanega sklepa. Drugačna pritožbena trditev ne ustreza dejstvom. Ker je 10 dnevni rok tožnici za dopolnitev vloge začel teči 14. 2., je iztekel 23. 2., zato je vloga tožnice z 28. 2. prepozna ter jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo (četrti odstavek 108. člena ZPP).

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožničin predlog za oprostitev plačila sodne takse za pritožbeni postopke, ker ga v podeljenem 10 dnevnem roku ni ustrezno dopolnila.

2. Tožnica se zoper sklep pritožuje in predlaga njegovo razveljavitev. Navaja, da je prejela sklep s pozivom za dopolnitev njenega predloga za taksno oprostitev 20. 2. 2023, ko ga je prejel njen pooblaščeni odvetnik, in ne 13. 2. 2023, kot to navaja sodišče. Njena vloga z dne 28. 2. 2023 je zato po njenem mnenju pravočasna. Z zavrženjem se ji onemogoča sodno varstvo, še meni.

4. Prvostopenjsko sodišče je pravilno ugotovilo dan vročitve pozivnega sklepa tožnici preko njenega pooblaščenega odvetnika 13. 2. 2023, in sicer na podlagi vročilnice, pripete k r. št. 124 pravdnega spisa, kot je to navedeno v tč. 3. obrazložitve izpodbijanega sklepa. Drugačna pritožbena trditev ne ustreza dejstvom. Ker je 10 dnevni rok tožnici za dopolnitev vloge začel teči 14. 2., je iztekel 23. 2., zato je vloga tožnice z 28. 2. prepozna ter jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo (4. odst. 108. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP). S tem tožnici ni odvzelo sodnega varstva; enako kot drugi udeleženci v postopku je dolžna spoštovati procesne določbe ZPP, tudi o teku rokov.

5. Pritožbo je bilo zato treba zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 12, 12/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 404/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-05-24

Katarina Marolt Kuret (preds.), Karmen Ceranja (poroč.), Bojan Breznik

napotitev dediča na pravdo - nevložitev tožbe - pogodba o preužitku - dokončanje zapuščinskega postopka - izpodbijanje sklepa o dedovanju

Pritožnik, ki tudi sam priznava, da tožbe za ugotovitev neveljavnosti pogodbe o preužitku ni vložil, s pritožbenimi navedbami o grdem ravnanju z mamo in o razlogih, zakaj tožbe ni vložil, ne more vplivati na pravilnost in zakonitost izpodbijanega sklepa o dedovanju.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom o dedovanju je sodišče prve stopnje ugotovilo, da zapuščina po pokojni A. A. obsega neizplačane pokojninske prejemke pri ZPIZ v skupnem znesku 437,49 EUR in da so zakoniti dediči v I. dednem redu zapustničini sinovi (B. B., C. C. in D. D.), vsak z dednim deležem 1/3 zapuščine.

2. Proti navedenemu sklepu se je pritožil dedič B. B. (v nadaljevanju pritožnik). Navaja, da se je že 24. 5. 2022 na sodišču izjavil proti veljavnosti pogodbe SV 360/07, po kateri je morala mama pod prisilo prenesti svoje premoženje na D. D. Od sodišča je dobil odgovor, ki ga je razumel, kot da se njegovim argumentom ne verjame. Ker ni verjel v pošten postopek, tožbe ni vložil. Kako so delali z mamo, ve tudi brat C. C. V nadaljevanju opisuje svoje življenje in posamezne dogodke iz preteklosti, ki so ga zaznamovali.

3. Pritožba je bila vročena v odgovor sodedičema, ki nanjo nista odgovorila.

5. V obravnavani zadevi je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 9. 8. 2022 prekinilo zapuščinski postopek in dediča B. B. (pritožnika) napotilo na pravdo, da zoper sodediča vloži tožbo za ugotovitev, da je pogodba o preužitku, sklenjena v obliki notarskega zapisa SV 360/07 dne 23. 4. 2007 pri notarju E. E. v ..., neveljavna, zaradi česar spada celotno premoženje, s katerim je zapustnica v omenjeni pogodbi razpolagala, v zapuščino. Pritožnik je bil v istem sklepu opozorjen, da se bo v primeru, da tožbe v roku ne bo vložil, zapuščinski postopek nadaljeval in zaključil upoštevajoč pogodbo o preužitku za veljavno. Ker pritožnik tožbe ni vložil, je sodišče zapuščinski postopek nadaljevalo in izdalo izpodbijani sklep o dedovanju.

6. Pritožnik, ki tudi sam priznava, da tožbe za ugotovitev neveljavnosti pogodbe o preužitku ni vložil, s pritožbenimi navedbami o grdem ravnanju z mamo in o razlogih, zakaj tožbe ni vložil, ne more vplivati na pravilnost in zakonitost izpodbijanega sklepa o dedovanju.

7. Zaradi navedenega in ker višje sodišče ni ugotovilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 210, 210/1, 212, 213, 213/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep III Cpg 53/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-06-27

Sabina Zakošek (preds.), mag. Aleksander Urankar (poroč.), Tatjana Kamenšek Krajnc

domneva umika pritožbe - neplačilo sodne takse - priloženo potrdilo o plačilu sodne takse

Pritožbi priloženo potrdilo o izpisu prometa tožeče stranke na transakcijskem računu potrjuje utemeljenost pritožbenih navedb.

I. Pritožbi se ugodi in se razveljavi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o stroških tega pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom ugotovilo, da je umaknjena pritožba. Z nalogom za plačilo sodne takse je pozvalo tožečo stranko k plačilu in ji določilo rok. Tožeča stranka ni plačala dolžne takse niti v roku, ki ji ga je v nalogu določilo sodišče.

2. Zoper ta sklep sodišča prve stopnje vlaga pritožbo tožeča stranka po pooblaščencu iz razlogov bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja po 1. ter 2. točki prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP. V pritožbi navaja, da je plačala sodno takso istega dne, ko je njen pooblaščenec prejel taksni nalog (22. 3. 2023). Pri plačilu je sledila navodilom sodišča, navedla je potrebni sklic.

4. Pritožbi priloženo potrdilo o izpisu prometa tožeče stranke na transakcijskem računu potrjuje utemeljenost pritožbenih navedb. Sodno takso je plačala 22. 3. 2023 v dolgovanem znesku 33,00 EUR na račun sodišča prve stopnje in navedla sklic. To je po izdaji izpodbijanega sklepa ugotovilo tudi slednje, ko je pridobilo potrdilo o odobritvi podračuna Uprave RS za javna plačila (list. št. 46 spisa). Sodišče prve stopnje je zmotno uporabilo materialno pravo in zaradi tega nepopolno ugotovilo dejansko stanje. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi in razveljavilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (prvi odstavek 355. člena ZPP v zvezi s 3. točko 365. člena ZPP).

5. V nadaljevanju naj sodišče prve stopnje opravi postopek s pritožbo tožeče stranke zoper sklep z dne 21. 2. 2023.

6. Odločitev o stroških tega pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105.a, 105.a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 597/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-08-29

odločitev o predlogu za oprostitev plačila sodne takse - zavrnitev predloga - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - taksna oprostitev na podlagi zakona

Stranka, ki ji je v določenem postopku dodeljena brezplačna pravna pomoč, kar je tožeča stranka izkazala s predloženima odločbama je že na podlagi zakona oproščena plačila sodnih taks v istem postopku.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se spremeni tako, da se predlogu tožeče stranke za oprostitev plačila sodne takse za postopek pred sodiščem prve stopnje ugodi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog obeh tožečih strank za oprostitev plačila sodnih taks, ker vrednost nepremičnin, s katerimi razpolaga presega vrednost mejnega zneska 20.250 EUR. Zato je po določilu prvega odstavka 27. člena Zakona o socialnovarstvenih prejemkih izključen iz pravice do brezplačne pravne pomoči.

2. Odločitev sodišča po odvetniku izpodbija tožeča stranka. Kot bistveno izpostavlja, da je v predlogu za oprostitev plačila sodne takse navedla, da sta obe tožeči stranki upravičenki do brezplačne pravne pomoči in kot dokaz priložila tudi odločbe. Sodišče prve stopnje je v nasprotju z določilom šestega odstavka 11. člena Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodne takse zavrnilo.

4. Pritožba utemeljeno izpostavlja, da je sodišče prve stopnje spregledalo šesti odstavek 11. člena Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) in odločbo predsednika Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 000/2021 z dne 1. 7. 2021 in dopolnilno odločbo predsednika Okrožnega sodišča v Ljubljani pod isto opravilno številko z dne 25. 8. 2021.

5. Kot sledi iz določila šestega odstavka 11. člena ZST-1, ne glede na določilo prvega odstavka tega člena, sodišče v celoti oprosti plačila sodnih taks stranko, ki izpolnjuje materialne pogoje za prejemanje brezplačne pravne pomoči po zakonu, ki ureja brezplačno pravno pomoč. Navedeno pomeni, da je stranki, ki ji je v določenem postopku dodeljena brezplačna pravna pomoč, kar je tožeča stranka izkazala s predloženima odločbama že na podlagi zakona oproščena plačila sodnih taks v istem postopku.

6. Pritožnikoma je bila dodeljena izredna brezplačna pravna pomoč v prvi fazi za pravno svetovanje in zastopanje za sklenitev izvensodne poravnave in v primeru nedosežene sodne poravnave v drugi fazi za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem prve in druge stopnje ter v postopku mediacije. Zato je ob uporabi šestega odstavka 11. člena ZST-1 tožeča stranka oproščena plačila sodne takse za tožbo.

7. V posledici izpolnjenih pogojev za taksno oprostitev je sodišče prve stopnje pritožbi ugodilo in sklep spremenilo tako, da je predlogu za oprostitev plačila sodnih taks ugodilo (3. točka 365. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/6

Zakon o socialno varstvenih prejemkih (2010) - ZSVarPre  - člen 27, 27/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 884/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-08-09

Martina Erzin (preds.), dr. Vesna Bergant Rakočević (poroč.), Zvone Strajnar

pritožba zoper sklep o stroških postopka - paricijski rok - rok za izpolnitev dajatve - izpolnitev denarne dajatve - dolžina paricijskega roka - zakonsko določen rok

Zakon o pravdnem postopku v 313. členu določa, da sodišče, kadar naloži kakšno dajatev, določi tudi rok, v katerem se mora izpolniti. Dolg tožene stranke je bil denarni, zato je 15 dnevni paricijski rok povsem pravilen in zakonito določen. Prejemanje državnih subvencij tožene stranke (ki najbrž niti niso namenjene za poravnavanje njenih judikatnih terjatev), na to nikakor ne vpliva.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo o stroških postopka, in sicer je toženi stranki naložilo, da tožeči stranki v 15 dneh plača 1166,08 EUR, v primeru zamude pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi od naslednjega dne dalje do plačila.

2. Zoper sklep se tožena stranka pritožuje. Navaja, da je glavnico po sodbi že plačala, glede nadaljnjih plačil pa naj bi bila stranka vezana na subvencije Ministrstva za kulturo, ki jih pričakuje v kratkem, a prosi, da se ji rok za plačilo stroškov odloži, čeprav je opozorjena, da se z vsakim dnem zamuda in s tem obresti povečujejo.

4. Zakon o pravdnem postopku (ZPP) v 313. čl. določa, da sodišče, kadar naloži kakšno dajatev, določi tudi rok, v katerem se mora izpolniti. Če ni v posebnih predpisih drugače določeno, znaša rok za izpolnitev dajatve petnajst dni, vendar pa lahko določi sodišče za dajatve, ki niso denarne, daljši rok. Dolg tožene stranke je bil denarni, zato je 15 dnevni paricijski rok povsem pravilen in zakonito določen. Prejemanje državnih subvencij tožene stranke (ki najbrž niti niso namenjene za poravnavanje njenih judikatnih terjatev), na to nikakor ne vpliva.

5. Ker drugih razlogov zoper izpodbijani sklep ni bilo, je bilo treba pritožbo zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 313

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep IV Cp 1440/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-08-18

nasilje v družini - ukrepi za preprečevanje nasilja v družini - pravnomočen sklep - povrnitev stroškov postopka - odmera stroškov - konkretizacija pritožbenih navedb - preizkus po uradni dolžnosti

Nasprotni udeleženec obrazloženo ne izpodbija odmere stroškov po višini, v okviru uradnega preizkusa izpodbijanega sklepa pa pritožbeno sodišče ugotavlja, da je prvo sodišče pri odmeri stroškov pravilno uporabilo materialno pravo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Predlagateljica krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje (prvo sodišče) je z izpodbijanim sklepom naložilo nasprotnemu udeležencu, da je dolžan predlagateljici povrniti stroške postopka v višini 298,66 EUR v roku 15 dni, v primeru zamude z zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sklep se pritožuje nasprotni udeleženec, ki v laični pritožbi ne navaja pritožbenih razlogov, smiselno pa predlaga, da pritožbeno sodišče razveljavi izpodbijani sklep. Na stroškovno odločitev prvega sodišča se pritožbene navedbe nanašajo le v manjši meri. Nasprotni udeleženec navaja, da predlagateljici ne bo plačeval nobenih stroškov, ker jih ni povzročil. Stroške si je povzročila sama, razen tega pa ji stroškov ne bo plačal tudi zato, ker mu ne vrne njegovih stvari in denarja, ki mu ga dolguje.

3. Predlagateljica v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev.

5. Prvo sodišče je s sklepom z dne 14. 3. 2023 izreklo nasprotnemu udeležencu določene ukrepe po Zakonu o preprečevanju nasilja v družini ter odločilo, da je predlagateljici dolžan povrniti stroške postopka. Ta sklep je pravnomočen, kar pomeni, da je pravnomočna tudi odločitev o obveznosti nasprotnega udeleženca, da je predlagateljici dolžan povrniti stroške postopka. Zato so brez vsakega pomena navedbe nasprotnega udeleženca, zakaj meni, da predlagateljici ni dolžan povrniti stroškov postopka.

6. Z izpodbijanim sklepom je prvo sodišče odločilo le še o višini teh stroškov (četrti odstavek 163. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Nasprotni udeleženec obrazloženo ne izpodbija odmere stroškov po višini, v okviru uradnega preizkusa izpodbijanega sklepa pa pritožbeno sodišče ugotavlja, da je prvo sodišče pri odmeri stroškov pravilno uporabilo materialno pravo (določbe Odvetniške tarife) ter da ni storilo nobene uradoma upoštevne bistvene kršitve določb postopka (drugi odstavek 350. člena ZPP).

7. Pritožbeno sodišče je zato zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter potrdilo izpodbijani sklep (2. točka 365. člena ZPP).

8. Odgovor na pritožbo ne predstavlja potrebnega stroška za ta postopek, zato predlagateljica krije svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 155. člena in prvi odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o preprečevanju nasilja v družini (2008) - ZPND  - člen 1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 163, 163/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 1397/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-08-18

nedovoljena pritožba - sklep o vodstvu postopka - pritožba zoper sklep - pravni pouk o pritožbi - dovoljenost pritožbe - napačen pravni pouk - zavrženje pritožbe kot nedovoljene

Zoper izpodbijani sklep pritožba ni dovoljena. Pravice do pritožbe pa stranka ne more pridobiti niti z napačnim pravnim poukom.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom Centru za socialno delo naložilo, naj v 15 dneh staršem drugega tožnika pomaga pri sklenitvi sporazuma glede zastopanja v tej pravdni zadevi tako, da ju povabi na neformalni razgovor in o tem obvesti sodišče.

2. Pritožbo zoper navedeni sklep vlaga prvi tožnik kot stranka in kot zakoniti zastopnik drugega tožnika.

4. Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da ga je sodišče izdalo, ker je starša drugega tožnika želelo vzpodbuditi, da se sporazumeta o nadaljnjem vodenju pravde.

5. Gre za sklep, ki se nanaša na vodstvo postopka, zoper te odločitve pa po zakonu ni pritožbe (tretji odstavek 270. člena ZPP). Pravice do pritožbe stranka ne more pridobiti niti z napačnim pravnim poukom.

6. Iz navedenega razloga je pritožbeno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (1. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 270, 270/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.