VSC Sklep I Ip 218/2023, enako tudi , 
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-09-14

Petra Robič Verbovšek (preds.), Katarina Lenarčič (poroč.), Tatjana Kamenšek Krajnc

izvršba - izvršba na podlagi izvršilnega naslova - predlog za odlog izvršbe - odlog izvršbe iz posebno upravičenih razlogov - zdravstveno stanje dolžnika - zavrnitev dokaznega predloga za postavitev izvedenca - izpraznitev in izročitev stanovanja - posebno upravičen razlog

Pravilna je presoja sodišča prve stopnje, da dolžničino zdravstveno stanje v času predloga za odlog (zvin gležnja in nateg drugih delov skočnega sklepa) ne dosega standarda zdravstvenih razlogov, ki predstavljajo drug posebno upravičen razlog za odlog izvršbe po 4. točki drugega odstavka 71. člena ZIZ.

I. Pritožbi se zavrneta in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Upnica in dolžnika sami krijejo vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom zavrnilo predlog dolžnikov za odlog izvršbe, dovoljene s sklepom z dne 27. 10. 2022, za obdobje treh mesecev (I. točka izreka) in dolžnikoma naložilo, da morata v roku 8 dni povrniti upnici 447,99 EUR nadaljnjih stroškov izvršilnega postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Dolžnik in dolžnica vlagata zoper sklep sodišča prve stopnje vsak svojo pravočasno pritožbo po pooblaščenki iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP, oboje v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Predlagata, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Navajata, da je sodišče prve stopnje prekršilo pravila dokazovanja, napravilo napačne zaključke dejanskega stanja in prekoračilo okvir svojega znanja, ker je dokazno ocenjevalo medicinsko dokumentacijo, ne da bi bil angažiran izvedenec medicinske stroke. Predmet izvršbe je izpraznitev nepremičnine, kar pa ni povezano zgolj z osebnim odhodom dolžnikov iz nepremičnine, ampak s kompleksno preselitvijo (izpraznitev oblačil, obutve, osebnih stvari, opreme in namestitve v drugo stanovanje oziroma sobo). Izvedenec medicinske stroke bi lahko povedal, kakšne so dolžničine omejitve, vezane na poškodbo in ali je dolžnica glede na opisano medicinsko stanje sposobna za izselitev in izpraznitev nepremičnine. Sodišče prve stopnje pa je zgolj prebralo specialni izvid in se napačno sklicuje zgolj na mirujoče stanje. Razgibanje noge je ukrep, ki sodi v področje fiziatra ali fizioterapevta ter tega ni mogoče enačiti s celodnevno hojo in fizično obremenitvijo, s katero je povezana selitev. Nepravilno je sklicevanje sodišča prve stopnje na dolžnikovo pomoč pri selitvi, saj je pri selitvi ogromno opravil, ki sodijo v sklop t. i. ženskih opravil in bo dolžnikova pomoč dobrodošla pri selitvi težjih kosov pohištva. Dolžnica je imela kontrolo pri zdravniku 26. 7. 2023, ki še vedno ni pokazala, da je njena poškodba sanirana. Prilagata izvid z dne 30. 6. 2023, iz katerega je razvidno, da pri dolžničini poškodbi ni šlo samo za zvin, ampak tudi raztrganine. Pri zvinu je sicer hujša in dolgotrajnejša rehabilitacija kot pri zlomu. Uveljavljata kršitev pravice do izjave, ker sodišče prve stopnje dolžnici ni omogočilo, da dokaže svoje zdravstveno stanje.

3. Upnica po pooblaščenki v odgovoru na pritožbo predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi dolžnikov zavrne in jima naloži povrnitev stroškov odgovora na pritožbo, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ter pritrjuje razlogom sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu.

5. Sodišče prve stopnje je ugotovilo (kar ni pritožbeno izpodbijano), da je bil sklep o izvršbi z dne 27. 10. 2022 izdan na podlagi izvršilnega naslova – pravnomočne in izvršljive sodbe Okrajnega sodišča v Velenju P 11/2021 z dne 8. 7. 2022

), s katero je bila zaradi izterjave nedenarne terjatve dovoljena izvršba z izpraznitvijo in izročitvijo sporne nepremičnine

(stanovanjska stavba) upnici v neposredno in izključno posest prosto oseb in stvari dolžnikov.

6. Neutemeljene so pritožbene navedbe, s katerimi dolžnica ponavlja navedbe v predlogu za odlog in izpodbija odločitev sodišča prve stopnje o zavrnitvi predloga za odlog izvršbe. Sodišče prve stopnje je pravilno pojasnilo, da je odlog izvršbe možen le primerih, ki so taksativno našteti v točkah od 1 do 12 prvega odstavka 71. člena ZIZ, ob tem pa mora biti verjetno izkazan nastanek nenadomestljive ali težko nadomestljive škode dolžniku v primeru takojšnje izvršbe in mora hkrati biti ta škoda večja od tiste, ki bi zaradi odloga lahko nastala upniku. Odlog pa je možen tudi, ko so za to podani posebno upravičeni razlogi, našteti v točkah 1 do 4 drugega odstavka 71. člena ZIZ (1. izvršba na dolžnikov dom,

2. izvršba za izpraznitev in izročitev dolžnikovega doma,

3. neveljavnost pravnega posla iz neposredno izvršljivega notarskega zapisa dolžnika kot potrošnika in 4. drugi posebno upravičeni razlogi, ki jih izkaže dolžnik). Pritožbeno ni izpodbijan zaključek sodišča prve stopnje, da sta dolžnika vložila predlog za odlog izvršbe le po 4. točki drugega odstavka 71. člena ZIZ, torej iz drugih upravičenih razlogov, ki jih izkaže dolžnik.

7. Pritožbeno sodišče pritrjuje presoji sodišča prve stopnje, da dolžnika pogoja po 4. točki drugega odstavka 71. člena ZIZ nista izkazala. Oba sta se v predlogu sklicevala na na dolžničino zdravstveno stanje (tudi dolžnik v predlogu ni navedel nobenega od drugih posebno upravičenih razlogov). Pritrditi je stališču sodišča prve stopnje, da je izvršbo na podlagi citirane določbe 4. točke drugega odstavka 71. člena ZIZ mogoče odložiti, kadar so za to podani posebno upravičeni razlogi le v primeru, da gre za izjemno situacijo, ki dolžniku onemogoča izpolnitev njegove obveznosti. Namen odloga po drugem odstavku 71. člena ZIZ je namreč zagotoviti varstvo dolžnikovega položaja v tistih izjemnih primerih, ko bi invazivnost izpraznitve in izročitve nepremičnine nasprotovala doseženim civilizacijskim vrednotam in zapovedi spoštovanja človekovega dostojanstva ter bi odrekala skrb za človeka.

Takšnih izjemnih okoliščin pa dolžnika tudi po presoji pritožbenega sodišča v predlogu za odlog z navedbami o dolžničini poškodbi gležnja desne noge (zvin gležnja in nateg drugih delov skočnega sklepa) ob vložitvi predloga za odlog izvršbe nista izkazala.

8. Sodišče prve stopnje je prepričljivo in v skladu s pravilom o prosti dokazni oceni (8. člen ZPP) ocenilo predložene dokaze (vključno z medicinsko dokumentacijo) in dolžnikoma utemeljeno pojasnilo, da glede na predložene dokaze (poškodbena lista z dne 1. 6. 2023 in dne 15. 6. 2023) dolžnici zaradi poškodbe ni predpisano strogo mirovanje, ampak postopno obremenjevanje poškodovane noge, pritožbeno pa tudi niso prerekane ugotovitve sodišča prve stopnje, da dolžnica kljub zvinu gležnja desne noge ne miruje

9. Neutemeljen je zato pritožbeni očitek dolžnikov, da bi moralo sodišče prve stopnje dolžničino zdravstveno stanje ugotavljati s pomočjo izvedenca medicinske stroke, uveljavljana kršitev pravice do izjave pa ni podana. Sodišče prve stopnje je obrazloženo in utemeljeno zavrnilo dolžničin predlog za postavitev izvedenca medicinske stroke zaradi opredelitve dolžničine mobilnosti in sposobnosti za njeno izselite, ker je že na podlagi vlog obeh strank in predloženih prilog lahko samo prepričljivo ocenilo in ugotovilo, da pri dolžnici ne gre za življenjsko ogrožajoče zdravstveno stanje, zaradi česar bi nadaljevanje izvršbe grobo poseglo v njene osebnostne pravice.

10. Pritrditi je tudi zaključku sodišča prve stopnje, da bi si dolžnica za samo izpraznitev nepremičnine lahko priskrbela pomoč najmanj s strani dolžnika, ki v predlogu za odlog (razen dolžničinega zdravstvenega stanja) ni navedel nobenega od drugih upravičenih razlogov po 4. točki drugega odstavka 71. člena ZIZ, ki bi se nanašali nanj. Pritožbeni argument dolžnikov, da je pri selitvi ogromno opravil, ki sodijo v sklop t. i. ženskih opravil, sicer lahko predstavlja stališče dolžnikov, vendar ne more biti pravno upoštevno.

11. Glede na obrazloženo je presoja sodišča prve stopnje, da dolžničino zdravstveno stanje v času predloga za odlog ne dosega standarda zdravstvenih razlogov, ki predstavljajo drug posebno upravičen razlog za odlog izvršbe po 4. točki drugega odstavka 71. člena ZIZ, pravilna in sta pritožbi dolžnikov neutemeljeni. Pritožbeno sodišče tudi ni našlo kršitev, na obstoj katerih pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oboje v zvezi s 15. členom ZIZ). Zato je pritožbi kot neutemeljeni zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

12. Kadar sodišče zavrne pravno sredstvo, odloči tudi o stroških, ki so nastali med postopkom v zvezi z njim (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Dolžnika s pritožbo nista uspela, zato krijeta sama svoje stroške pritožbenega postopka (peti odstavek 38. člena ZIZ), upnica pa je v odgovoru na pritožbo sicer zahtevala povračilo stroškov, vendar jih ni opredeljeno navedla (specificirala), zato krije sama svoje stroške odgovora na pritožbo (prvi in drugi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Sodba je postala pravnomočna 4. 10. 2022 in izvršljiva 20. 10. 2022.

Gre za nepremičnino parcela *152 k. o. ..., ki v naravi predstavlja opremljeno stanovanjsko stavbo na naslovu ... s stavbiščem, po katastrskih podatkih pa objekt št. 155 k. o. ...

Iz spisa je razvidno, da je bil s sklepom o izvršbi z dne 27. 10. 2022 zaradi izterjave denarne terjatve (stroškov izvršilnega postopka) dovoljena tudi izvršba na dolžničine pokojninske prejemke in druge stalne prejemke ter na denarna sredstva pri organizacijah za plačilni promet, v delu, ki se nanaša na izvršbo na dolžnikovo plačo in njegove druge stalne prejemka ter njegova denarna sredstva pri organizacijah za plačilni promet, pa je bil upničin predlog za izvršbo zavrnjen.

če gre za izterjavo denarne terjatve, ki je očitno nesorazmerna glede na ugotovljeno vrednost nepremičnine

če dolžnik izkaže, da si bivanjske problematike ni mogel urediti drugače in bi nadaljevanje izvršbe v večji meri ogrozilo položaj in interese dolžnika, kot bi odlog izvršbe ogrozil položaj in interese upnika

Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča RS U-I-171/16 z dne 11. 7. 2019 (12 in 22. točka obrazložitve), kjer je dolžnica zatrjevala izjemno slabo in nevarno zdravstveno stanje po dveh možganskih operacijah, z njo pa je živel tudi invalidni sin.

Dolžnica se je 26. 5. 2023 udeležila naroka, razpisanega pri sodišču prve stopnje, 11. 6. 2023 se je udeležila hčerine poroke, 20. 6. 2023 pa je bila skupaj z dolžnikom in še eno osebo v Gostišču A.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 38, 38/5, 71, 71/2-4

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 15, 163, 163/2, 165, 165/1, 365-2

Opr št. sodišča II stopnje: VSC Sklep I Ip 202/2024, z dne 10.07.2024, ECLI:SI:VSCE:2024:I.IP.202.2024

Opr št. sodišča II stopnje: VSC Sklep I Ip 110/2024, z dne 27.05.2024, ECLI:SI:VSCE:2024:I.IP.110.2024

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.