VSM Sklep I Kr 38361/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-06-06

Simona Skorpik (preds.), dr. Barbara Nerat (poroč.), Melita Puhr

prenos krajevne pristojnosti - tehten razlog - nepristranskost sodnika - sodnik kot stranka v postopku

Ni dovolj, da sodišče v postopku odloča nepristransko, ampak mora biti sodišče tudi sestavljeno tako, da ne obstajajo nikakršne okoliščine, ki bi vzbudile dvom o videzu nepristranskosti sodnikov.

Za postopek se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajna sodnica A. A. je dne 2. 6. 2023 predlagala prenos krajevne pristojnosti v zadevi Okrajnega sodišča v Murski Soboti I K 38361/2023. Navedla je, da je obdolženi B. B. okrožni sodnik svétnik in predsednik Okrožnega sodišča v Murski Soboti, katerega notranja organizacijska enota je tudi Okrajno sodišče v Murski Soboti. Ker obstoji razmerje organizacijske nadrejenosti med sodiščema in predsednikom sodišča ter sodniki, ki opravljajo sodno funkcijo na kazenskem oddelku, ki je za vsa okrajna sodišča, ki so notranje organizacijske enote Okrožnega sodišča v Murski Soboti, organiziran enotno za območje celotnega sodnega okrožja Murska Sobota, bi navedeno moglo negativno vplivati zlasti na dojemanje javnosti o nevtralnosti in s tem nepristranskosti odločanja v postopku. Izpostavljeno bi lahko v primeru, da bi o zadevi odločali sodniki enotnega kazenskega oddelka, pri udeležencih postopka kot tudi javnosti, glede na različna pojmovanja o delu sodišča, ogrozilo zaupanje strank in javnosti v nepristranskost sodnikov enotnega kazenskega oddelka. Zato v skladu z določilom drugega odstavka 35. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) predlaga prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z območja Višjega sodišča v Mariboru.

3. Po prvem odstavku 35. člena ZKP lahko skupno neposredno višje sodišče določi za postopek drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tehtni razlogi za prenos krajevne pristojnosti so okoliščine, ki objektivno ne zagotavljajo nepristranskega (poštenega) sojenja v smislu prvega odstavka 23. člena Ustave Republike Slovenije oziroma prvega odstavka 6. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

sicer poznanstva med sodniki oziroma med delavci v pravosodju, ki temeljijo na opravljanju njihovega poklica in predstavljajo kolegialne odnose, običajne med člani pravniškega poklica, praviloma niso tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Vendar pa mora sodišče poleg dejanskega zagotavljanja nepristranskosti paziti, da pri strankah postopka in v javnosti vselej tudi navzven daje vtis nepristranskosti odločanja. Pravica do nepristranskega sojenja tako vsebuje hkrati zahtevo, da sodišče pri ravnanju v konkretni zadevi ustvarja oziroma ohrani videz nepristranskosti (t.i. objektivni vidik nepristranskosti). Nepristranskost sodnikov kot nosilcev sodne funkcije na posameznih sodiščih je treba namreč ocenjevati tudi po zunanjem izrazu, torej po tem, kako lahko (ne)pristranskost sodnikov razumejo stranke v postopku in kako se razume v očeh javnosti. Ni dovolj, da sodišče v postopku odloča nepristransko, ampak mora biti sodišče tudi sestavljeno tako, da ne obstajajo nikakršne okoliščine, ki bi vzbudile dvom o videzu nepristranskosti sodnikov.

5. Upoštevaje pojasnjeno je višje sodišče pri svoji odločitvi izhajalo iz stališča, da mora biti nepristranskost in neodvisnost sodišča razvidna tudi navzven in da jo je treba ocenjevati tudi po tem, kako lahko (ne)pristranskost razumejo stranke v postopku in kako se razume v očeh javnosti. Tako pa so okoliščine, da je obdolženec v predmetni zadevi sodnik in hkrati tudi predsednik Okrožnega sodišča v Murski Soboti, katerega notranja organizacijska enota je tudi Okrajno sodišče v Murski Soboti, ter da obstoji razmerje organizacijske nadrejenosti med sodiščema ter predsednikom sodišča in sodniki, ki opravljajo sodno funkcijo na kazenskem oddelku, ki je za vsa okrajna sodišča, ki so notranje organizacijske enote Okrožnega sodišča v Murski Soboti, organiziran enotno za območje celotnega sodnega okrožja Murska Sobota, očitno takšne narave, da bi pri udeležencih postopka oziroma v očeh javnosti, glede na različna pojmovanja o delu sodišča, lahko ustvarili dvom o nepristranskosti sodišča oziroma okrnila videz nepristranskega (poštenega) sojenja pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti. Zato je podan tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

6. Višje sodišče je glede na navedeno predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in na podlagi prvega odstavka 35. člena ZKP za obravnavanje v tem kazenskem postopku določilo Okrajno sodišče na Ptuju.

7. Zoper ta sklep ni pritožbe (tretji odstavek 35. člena ZKP).

Prim. sklepe VS RS I Kr 44/2018 z dne 4. 10. 2018, I Kr 44922/2017 z dne 10. 9. 2018, I Kr 7493/2021 z dne 18. 3. 2021, I Kr 8712/2016 z dne 3. 6. 2021, I Kr 33524/2021 z dne 23. 12. 2021 in druge.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 35, 35/1, 35/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I Kr 30387/2012-157, enako tudi I Kr 32427/2012-103, I Kr 95920/2010-63, I Kr 6703/2015-29, I Kr 38/2015, I Kr 36/2015, I Kr 35/2015, I Kr 37/2015, I Kr 6703/2015-87