VSK Sklep I Cp 318/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-06-30

delitev solastnine - smrt stranke pred vložitvijo predloga - poprava - dediči - procesna legitimacija - stvarna legitimacija

Ali gre pri sedanjih nasprotnih udeležencih res za osebe, ki so dediči po pokojni A. A., bo stvar morebitne nadaljnje obravnave, ki je povezana z njihovo stvarno legitimacijo. Obstoj stvarne legitimacije pa ni procesna predpostavka za dopustnost predloga, temveč materialno pravni pogoj za utemeljenost predloga.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlagateljičin predlog za razdružitev solastnega premoženja.

2. Zoper to odločitev se pritožuje predlagateljica. Navaja, da je pravočasno pribavila družinski list za nasprotno udeleženko, kateri izkazuje, kdo so dediči prvega dednega reda. Sklepa o dedovanju s strani italijanskih sodišč ni moč pridobiti, saj se italijanska sodišča na zaprosila oseb, ki niso dediči, ne odzivajo. Nelogično in pravno nevzdržno je, da je sodišče prve stopnje predlog zavrglo po skoraj dveh letih, ves čas pa je predlagateljico pozivalo, da predloži podatke o prebivališču dedičev. Sodišče prve stopnje predlagateljice ni pozvalo na predložitev Evropskega potrdila o dedovanju ali sklepa o dedovanju. Teh listin predlagateljica tudi ne more pridobiti. Uredba o dedovanju predmetne situacije ne ureja. V poštev bi prišla postavitev skrbnika za poseben primer - neznanemu lastniku premoženja. Šele če predlagateljica predujma ne bi plačala, bi prvostopenjsko sodišče lahko predlog zavrglo.

4. Predlagateljica je 15. 10. 2021 vložila predlog za razdružitev solastne nepremičnine in kot nasprotno udeleženko navedla A. A. (zemljiškoknjižno solastnico do deleža 1/56). Slednja je umrla 12. 2. 2019. Predlog je bil usmerjen zoper mrtvo osebo. S smrtjo je A. A. izgubila sposobnost biti stranka in s tem procesno legitimacijo.

5. Na podlagi 81. člena Zakona o pravnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v tem nepravdnem postopku smiselno uporablja (42. člen Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP-1) je sodišče prve stopnje predlagateljico pravilno pozvalo, da podani predlog ustrezno popravi in imenuje osebe, ki so lahko nepravdne stranke (sklep z dne 22. 2. 2022 in z dne 19. 8. 2022). V skladu s tem pozivom je predlagateljica popravila svoj predlog tako, da ga je usmerila zoper B. B., C. C. in Č. Č. V zvezi s tem je navedla (in s priloženim družinskim listom dokazovala), da gre za dediče po pokojni A. A. (moža, hčerko in sina). Sodišče prve stopnje je štelo, da njen predlog ni bil ustrezno dopolnjen (popravljen), ker predlagateljica univerzalnega pravnega nasledstva ni dokazala z ustreznimi listinami.

6. To stališče po oceni pritožbenega sodišča ni pravilno. Po določbi prvega odstavka 156. člena ZNP-1 mora predlog za delitev stvari v solastnini med drugim vsebovati opis stvari, ki naj se deli, podatke o solastnikih in velikosti njihovih deležev. Ker je prvotna nasprotna udeleženka umrla pred vložitvijo predloga, je predlagateljica svoj predlog popravila tako, da je kot nasprotne udeležence navedla njene dediče. Ti so postali imetniki solastniškega deleža že s trenutkom zapustničine smrti. Formalnim zahtevam glede oseb na pasivni strani je s tem zadostila. V tej začetni fazi postopka je pretirano stališče sodišča prve stopnje, da bi morala predlagateljica dejstvo dedovanja (in s tem povezano procesno legitimacijo dedičev) ne samo zatrjevati, temveč tudi dokazati s predložitvijo določenih kvalificiranih listin (sklepa o dedovanju, evropskega potrdila o dedovanju). Ali gre pri sedanjih nasprotnih udeležencih res za osebe, ki so dediči po pokojni A. A. (in imetniki solastniškega deleža na predmetni nepremičnini), bo stvar morebitne nadaljnje obravnave, ki je povezana z njihovo stvarno legitimacijo. Obstoj stvarne legitimacije pa ni procesna predpostavka za dopustnost predloga, temveč materialno pravni pogoj za utemeljenost predloga.

7. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo, sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1) oziroma nadaljnjo procesno obravnavo.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 156, 156/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.