VSK Sklep I Ip 130/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-03

Špela Prodan (preds.), Tatjana Markovič Sabotin (poroč.), Mirela Lozej

umik predloga za izvršbo - preklic umika predloga za izvršbo - ustavitev izvršilnega postopka - smiselna uporaba določb ZPP

Umik je procesna izjava volje, učinkuje od trenutka, ko prispe na sodišče. Tako izjavo poda upnik osebno ali po svojem pooblaščencu. Ko prispe vloga na sodišče, načeloma tega umika naknadno ni mogoče več preklicati. Izjemo predstavlja 93. člena ZPP, po katerem lahko stranka spremeni ali prekliče izjavo pooblaščenca na naroku, na katerem je bila dana. To določbo je mogoče razumeti le tako, da v tem konkretnem primeru, ko naroka ni bilo, stranka izjavo o umiku, ki jo je podal pooblaščenec, lahko prekliče do tedaj, ko učinkuje, zagotovo take izjave ni mogoče preklicati po tem, ko je sodišče že izdalo sklep o ustavitvi postopka kot posledici izjave o umiku in ga vročilo strankam postopka.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. V tem izvršilnem postopku, ki je tekel na predlog upnika, za izvršbo na podlagi izvršilnega naslova ter je bil že izdan sklep o izvršbi, ki je pravnomočen, je sodišče po tem, ko je upnik dne 22.1.2024 umaknil predlog za izvršbo z razlogom, da je terjatev poplačana, izdalo izpodbijani sklep, s katerim je izvršilni postopek ustavilo. Odločitev je oprlo na prvi in tretji odstavek 43. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

2. Zoper sklep se je upnik pritožil. Pritožbo je vložil pooblaščenec, ki je tudi podal umik predloga za izvršbo. Navaja, da je umik predloga podal na podlagi informacije izvršitelja, da je terjatev upnika v celoti poplačana, vendar upnik v predmetni zadevi "osebno ni prejel ničesar", podana je situacija, ko si izjavi stranke in njegovega pooblaščenca nasprotujeta. Treba je ravnati po določbah 86. in 93. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se skladno z določbo 15. člena ZIZ uporabljajo tudi v postopkih izvršbe in zavarovanja. V tem primeru je torej upnik osebno spremenil izjavo pooblaščenca in mora sodišče šteti, da terjatev ni poplačana. Postopek naj se nadaljuje.

3. Dolžnik je na pritožbo odgovoril. Dolg je poplačal v celoti, z obrestmi in stroški preko pisarne izvršitelja A. A.

5. V izvršilnem postopku se smiselno uporabljajo določbe ZPP, kot pravilno izpostavi upnik v pritožbi. Po določbi prvega odstavka 43. člena ZIZ lahko upnik med izvršilnim postopkom brez soglasja v celoti ali delno umakne vloženi predlog za izvršbo ter je posledica ustavitev izvršilnega postopka. Upnik je po svojem pooblaščencu predlog za izvršbo umaknil. O umiku je že odločilo sodišče s sklepom ter postopek ustavilo.

6. Umik je procesna izjava volje, učinkuje od trenutka, ko prispe na sodišče. Tako izjavo poda upnik osebno ali po svojem pooblaščencu. Ko prispe vloga na sodišče, načeloma tega umika naknadno ni mogoče več preklicati. Izjemo predstavlja 93. člena ZPP, po katerem lahko stranka spremeni ali prekliče izjavo pooblaščenca na naroku, na katerem je bila dana. To določbo je mogoče razumeti le tako, da v tem konkretnem primeru, ko naroka ni bilo, stranka izjavo o umiku, ki jo je podal pooblaščenec, lahko prekliče do tedaj, ko učinkuje, zagotovo take izjave ni mogoče preklicati po tem, ko je sodišče že izdalo sklep o ustavitvi postopka kot posledici izjave o umiku in ga vročilo strankam postopka.

7. Ker torej pritožbeni razlogi niso podani, je pritožbeno sodišče, ki tudi uradoma upoštevnih kršitev ni zasledilo, neutemeljeno pritožbo zavrnilo in sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 43, 43/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 93

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.