VSL Sklep Cst 239/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-09-19

Andreja Strmčnik Izak (preds.), Irena Dovnik (poroč.), mag. Polona Mlakar Adam

upravljanje stečajne mase - predlog stečajnega upravitelja - soglasje stečajnega sodišča - procesno dejanje - glavni postopek zaradi insolventnosti - sodna poravnava - zahtevek s katerim stranke ne morejo razpolagati

Predlog za izdajo soglasja sodišča je procesno dejanje v glavnem postopku zaradi insolventnosti, ki pa ga je upravičen sodišču podati (le) upravitelj stečajnega postopka in je potrebno le v okviru 322. člena ZFPPIPP. V obravnavanem primeru sklenjena sodna poravnava ne predstavlja posla upravljanja stečajne mase, zaradi tega tudi ni podlage za uporabo 322. člena ZFPPIPP in odločanje sodišča o soglasju k sodni poravnavi.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II. Pritožnik sam krije pritožbene stroške.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo soglasje k sodni poravnavi, sklenjeni v pravdni zadevi, ki se vodi pri Okrožnem sodišču v Kopru opr. št. P 140/2021 med A. A. in pok. B. B. – stečaj zapuščine (v nadaljevanju: sodna poravnava).

2. Zoper ta sklep se je pravočasno pritožil upnik A. A. iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu Zakona o pravdnem postopku – ZPP in predlagal, da višje sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da zavrže predlog Okrožnega sodišča v Kopru za izdajo soglasja v zadevi P 140/2021 oziroma odloči, da soglasje k sodni poravnavi ni potrebno.

3. Upraviteljica je v odgovoru na pritožbo predlagala njeno zavrnitev.

5. Upravljanje stečajne mase je (med drugim) tudi sklenitev sodne ali izvensodne poravnave v postopkih v zvezi s prerekanimi terjatvami, ločitvenimi in izločitvenimi pravicami. Za vsak posel upravljanja stečajne mase mora upravitelj pred sklenitvijo pogodbe ali izvedbo drugega pravnega posla dobiti soglasje sodišča (prvi in drugi odstavek 322. člen Zakonu o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP). Upraviteljev predlog za izdajo soglasja mora biti ustrezno obrazložen in mora utemeljevati, zakaj je predlagana sodna poravnava koristna za stečajno maso.

6. Obravnavano sodno poravnavo sta sklenila dva upnika (upnik, ki je terjatev in ločitveno pravico prerekal in upnik, ki ju je prijavil v stečajnem postopku in ki je bil napoten na pravdo, pritožnik). Upraviteljica (ki je terjatev in ločitveno pravico, ki je predmet sodne poravnave, v postopku preizkusa terjatev priznala), ni stranka te sodne poravnave. Zato tudi ni podala sodišču predloga za izdajo soglasja k sklenitvi poravnave, temveč je po pozivu sodišča prve stopnje le dala mnenje o tem, ali je sklenjena sodna poravnava v interesu upnikov.

7. Okrožno sodišče v Kopru je v zadevi P 140/2022 stečajnemu sodišču sicer poslalo vprašanje, ali soglaša s sklenitvijo sodne poravnave, vendar za navedeno dejanje v ZFPPIPP ni podlage. Predlog za izdajo soglasja sodišča je procesno dejanje v glavnem postopku zaradi insolventnosti, ki pa ga je upravičen sodišču podati (le) upravitelj stečajnega postopka in je potrebno le v okviru 322. člena ZFPPIPP. V obravnavanem primeru sklenjena sodna poravnava ne predstavlja posla upravljanja stečajne mase, zaradi tega tudi ni podlage za uporabo 322. člena ZFPPIPP in odločanje sodišča o soglasju k sodni poravnavi.

8. Višje sodišče soglaša s pritožnikom, da je sodišče prve stopnje s tem, ko je zavrnilo izdajo soglasja k sporni sodni poravnavi, zmotno uporabilo drugi odstavek 322. člena ZFPPIPP v zvezi s prvim odstavkom 322. člena ZFPPIPP, zato je pritožbi ugodilo in sklep sodišča prve stopnje razveljavilo (3. točka 365. ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

9. V skladu z določbo četrtega odstavka 306. člena ZPP se pred sodiščem ne more skleniti poravnava glede zahtevkov, s katerimi stranke ne morejo razpolagati. Sodišče ne prizna razpolaganja strank, ki nasprotuje prisilnim predpisom oziroma moralnim pravilom (tretji odstavek 3. člena ZPP). Glede na navedbe upraviteljice v njeni Izjavi in v odgovoru na pritožbo, ki se nanašajo na ravnanje strank v zvezi s sklenjeno sodno poravnavo, višje sodišče ugotavlja, da je o tem, ali je sodna poravnava morda v nasprotju z navedenim zakonskim določilom, pristojno presojati Okrožno sodišče v Kopru v zadevi P 140/2022.

10. Odločitev o stroških temelji na 129. členu ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 322, 322/1, 322/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 3, 3/3, 306, 306/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.