VSC Sklep PRp 37/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-16

Jožica Arh Petković (preds.), Branko Aubreht (poroč.), Barbara Žumer Kunc

plačilo polovičnega zneska globe - umik zahteve za sodno varstvo - zavrženje zahteve za sodno varstvo

Z zavrženjem zahteve za sodno varstvo se namreč posega v pravico do pravnega sredstva, ki je ustavno varovana kategorija, zaradi česar mora za upravičenost takega posega biti izkazano, da je plačilo polovične globe pred pravnomočnostjo plačilnega naloga, posledica storilčevega voljnega ravnanja. Zato je poleg dejstva, da je bilo pred pravnomočnostjo izvršeno polovično plačilo globe, potrebno tudi zanesljivo ugotoviti, kdo je to plačilo izvršil, na kakšni podlagi oziroma s kakšnim namenom, predvsem pa ali je to plačilo bilo izvršeno po volji oz. s soglasjem storilca.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedenim sklepom odločilo, da se storilčeva zahteva za sodno varstvo zoper plačilni nalog Postaje prometne policije Celje št. 500002875471 z dne 11. 8. 2023 zavrže kot nedovoljena in da je storilec dolžan plačati stroške postopka - sodno takso v višini 50,00 EUR, v roku in na način, ki bo določen v pozivu prekrškovnega organa.

2. Zoper tak sklep se pritožuje storilčev zagovornik, ki uveljavlja vse pritožbene razloge po 154. členu Zakona o prekrških (ZP-1) in predlaga, da sodišče izpodbijani sklep razveljavi ter vrne zadevo prvostopenjskemu sodišču v ponovno odločanje.

4. Izpodbijana odločitev prvostopenjskega sodišča temelji na določbi prvega odstavka 57. c člena ZP-1 in ugotovitvah, da je storilec po vložitvi zahteve za sodno varstvo, v kateri je zanikal storitev prekrška, dne 2. 9. 2023 plačal polovični znesek globe, kot izhaja iz dopis prekrškovnega organa z dne 12. 12. 2023.

5. Prvi odstavek 57.c člena ZP-1 določa, da kršitelj, ki ne vloži zahteve za sodno varstvo zoper plačilni nalog, plača polovico izrečene globe, če jo plača v 8 dneh po pravnomočnosti. Če plača polovično globo pred pravnomočnostjo, zahteva za sodno varstvo in ugovor zoper plačilni nalog nista dovoljena, razen, če je kršitelju v skladu z določbami tega zakona globo moral plačati pred pravnomočnostjo. Iz citiranega zakonskega določila jasno izhaja, da se predpisana posledica nanaša le na situacijo, ko polovično globo pred pravnomočnostjo plačilnega naloga plača kršitelj sam.

6. Ob pregledu spisovnega gradiva v okviru pritožbenih navedb je pritožbeno sodišče ugotovilo, da je storilec zahtevo za sodno varstvo zoper izpodbijani plačilni nalog vložil po elektronski pošti, poslani na elektronski naslov prekrškovnega organa 29. 8. 2023. V tej zahtevi za sodno varstvo je zatrjeval, da je prejel plačilni nalog, ker je avto registriran nanj, vozila pa ga je A. A. in prosil, da se kazen izreče njej. Ker je prekrškovni organ ugotovil, da je taka zahteva za sodno varstvo nepopolna, je storilcu z dopisom z dne 31. 8. 2023 pozval k dopolnitvi zahteve za sodno varstvo. V pravočasni dopolnitvi zahteve za sodno varstvo, ki jo je vložil storilčev zagovornik, pa je slednji zatrjeval, da storilec ni mogel storiti prekrška s tem vozilom, saj to vozilo uporablja njegov sin C. C., ki pa ga je tega dne posodil oziroma zamenjal z vozilom njegove matere, storilčeve bivše žene, A. A., ki je dejansko storila očitani prekršek, to dejstvo pa A. A. potrjuje tudi z izjavo, ki je priloga zahtevi za sodno varstvo, ter dejstvom, da je globo za prekršek poravnala prav A. A., ker je storitev prekrška priznala in zanj prevzela tudi finančno odgovornost. Dopolnitvi zahteve za sodno varstvo je bila priložena tudi lastnoročno podpisana izjava A. A. z dne 5. 9. 2023, iz katere izhaja, da priznava, da je storila prekršek, ki se ga očita storilcu in da je zato tudi sama poravnala globo, ker tega dne vozila v posesti ni imel B. B., ampak dejansko celoten dan ona sama, ter potrdilo o izvršeni transakciji, iz katerega izhaja, da je znesek v višini 60,00 EUR na račun policije vplačala A. A. Poleg tega je zagovornik v dopolnitvi zahteve za sodno varstvo predlagal tudi zaslišanje A. A.

7. Glede na povzeto ni mogoče slediti navedbam prekrškovnega organa v dopisu z dne 12. 12. 2023, iz katerega izhaja, da je storilec 2. 9. 2023 plačal polovični znesek globe, saj je jasno, da je ta znesek bil plačan z računa A. A. Ker ima polovično plačilo globe v času pred pravnomočnostjo plačilnega naloga za posledico zavrženje zahteve za sodno varstvo le v primeru, ko je izkazano, da je polovični znesek globe plačal kršitelj oziroma z njegovo vednostjo ali po njegovem navodilu druga oseba, je zaključek sodišča prve stopnje, da je potrebno zahtevo za sodno varstvo kot nedovoljeno zavreči, preuranjen. Z zavrženjem zahteve za sodno varstvo se namreč posega v pravico do pravnega sredstva, ki je ustavno varovana kategorija, zaradi česar mora za upravičenost takega posega biti izkazano, da je plačilo polovične globe pred pravnomočnostjo plačilnega naloga, posledica storilčevega voljnega ravnanja. Zato je poleg dejstva, da je bilo pred pravnomočnostjo izvršeno polovično plačilo globe, potrebno tudi zanesljivo ugotoviti, kdo je to plačilo izvršil, na kakšni podlagi oziroma s kakšnim namenom, predvsem pa ali je to plačilo bilo izvršeno po volji oz. s soglasjem storilca. Ker sodišče prve stopnje v obravnavani zadevi teh okoliščin ni raziskalo, je pritožbeni očitek o zmotni in nepopolni ugotovitvi dejanskega stanja, ki je imelo za posledico preuranjeno uporabo določb ZP-1, utemeljen.

8. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in na podlagi osmega odstavka 163. člena ZP-1 izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v ponovno odločanje, saj je glede na naravo stvari in okoliščine primera ocenilo, da samo ne more izvesti dokaznega postopka.

9. V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje najprej z izvedbo ustreznih dokazov ugotoviti, ali je izvršeno plačilo polovične globe posledica storilčeve volje, ali pa je šlo za neodvisno ravnanje tretje osebe brez izrecnega navodila, vednosti ali soglasja storilca. V kolikor bo pri tem ugotovljeno, da izvršenega plačila polovične globe ni mogoče predpisati storilčevi volji, bo moralo kljub izkazanemu plačilu storilčevo zahtevo za sodno varstvo vsebinsko obravnavati in o njej odločiti.

Zakon o prekrških (2003) - ZP-1  - člen 57c, 57c/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.