TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSC Sklep II Kp 30811/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-21

Jožica Arh Petković (preds.), dr. Saša Kmet (poroč.), Barbara Žumer Kunc

zavrnitev zahteve - otrok, mlajši od 14 let kot storilec - zahteva za uvedbo pripravljalnega postopka

Ker otrok, ki še ni dopolnil 14. leta starosti, ne more biti storilec kaznivega dejanja, je očitno, da je zahtevo za uvedbo pripravljalnega postopka proti otroku treba zavrniti.

Zahteva za uvedbo pripravljalnega postopka proti otrokoma A. A. in B. B. se zavrne.

1. Okrožna državna tožilka je pri Okrožnem sodišču v Celju vložila zahtevo za uvedbo pripravljalnega postopka proti več mladoletnikom zaradi različnih kaznivih dejanj, vključno z zahtevo za uvedbo pripravljalnega postopka proti A. A. zaradi kaznivega dejanja nasilništva po drugem v zvezi s prvim odstavkom 296. člena KZ-1, proti B. B. pa zaradi kaznivega dejanja neupravičenega slikovnega snemanja po prvem odstavku 138. člena KZ-1.

2. Sodnica za mladoletnike je na podlagi prvega odstavka 468. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) zahtevala, da o uvedbi pripravljalnega postopka v tem delu odloči senat za mladoletnike višjega sodišča.

3. Tako iz nestrinjanja sodnice za mladoletnike kot iz podatkov spisa izhaja, da je A. A. rojena X. 4. 2010, kaznivo dejanje, ki se ji očita, pa naj bi bilo izvršeno 8. 4. 2023. To pomeni, da A. A. v času domnevne izvršitve kaznivega dejanja še ni dopolnila niti trinajstih let starosti. B. B. je rojen X. 4. 2009, kaznivo dejanje, ki se mu očita, pa naj bi bilo izvršeno v času od 25. 3. 2023 do 2. 4. 2023. To pomeni, da B. B. v obdobju domnevne izvršitve kaznivega dejanja še ni dopolnil štirinajstih let starosti.

4. Kdor je storil protipravno dejanje, ko še ni bil star štirinajst let (otrok), ne more biti storilec kaznivega dejanja (21. člen KZ-1). Če se med postopkom ugotovi, da mladoletnik ob storitvi kaznivega dejanja še ni bil star štirinajst let, se kazenski postopek ustavi (452. člen ZKP), kar evidentno pomeni, da se v takem procesnem položaju postopek seveda ne more uvesti. Zato je senat za mladoletnike višjega sodišča ob pritrditvi razlogom sodnice za mladoletnike ter ob ugotovitvi težko razumljive površnosti državnega tožilstva zahtevo za uvedbo pripravljalnega postopka proti otrokoma A. A. in B. B. zavrnil.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 21

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 452, 468, 468/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep II Kp 87047/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-07-03

Jožica Arh Petković (preds.), dr. Saša Kmet (poroč.), Barbara Žumer Kunc

predlog za opravo posameznih preiskovalnih dejanj - razveljavitev sklepa

Sodišče, ki se ne strinja s predlogom za opravo posameznih preiskovalnih dejanj, obvesti o tem upravičenega tožilca, torej tudi oškodovanca kot tožilca (drugi odstavek 431. člena ZKP), in ne izdaja posebnega sklepa. V nadaljevanju postopka bo moralo sodišče prve stopnje pravilno procesno postopati, tj. ob smiselni uporabi določb 60. člena ZKP, sicer so pritožniku pravice, ki mu gredo po tem členu, izvotljene.

Pritožbi se ugodi in izpodbijani sklep razveljavi.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Celju na podlagi tretjega odstavka 76. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) zavrglo vloge oškodovanca kot tožilca A. A., pri čemer je slednji v zadnji dopolnitvi vloge dne 29. 3. 2024 predlagal opravo posameznih preiskovalnih dejanj zoper osumljenega B. B. (in še zoper štiri osumljence).

2. Zoper sklep se je brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov in predlogov pritožil oškodovanec kot tožilec.

4. Pritožba upravičeno napada obstoj izpodbijanega sklepa, vendar ne iz razlogov, ki jih navaja, ampak iz razloga, ker sodišče, ki se ne strinja s predlogom za opravo posameznih preiskovalnih dejanj, obvesti o tem upravičenega tožilca, torej tudi oškodovanca kot tožilca (drugi odstavek 431. člena ZKP), in ne izdaja posebnega sklepa.

Posledično je pritožbeno sodišče ob ugoditvi pritožbi izpodbijani sklep razveljavilo (tretji odstavek 402. člena ZKP). V nadaljevanju postopka bo moralo sodišče prve stopnje pravilno procesno postopati, tj. ob smiselni uporabi določb 60. člena ZKP, sicer so pritožniku pravice, ki mu gredo po tem členu, izvotljene.

Še sklepa VSM IV Kp 22620/2019 z dne 9. 7. 2019 in IV Kp 23403/2016 z dne 22. 3. 2017.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 60, 76, 76/3, 431, 431/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Kp 21377/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-06

Aleš Arh (preds.), Matej Štros (poroč.), Mara Bristow

KAZENSKO MATERIALNO PRAVO - KAZENSKO PROCESNO PRAVO

podaljšanje pripora po vloženi obtožnici - kaznivo dejanje prepovedanega prehajanja meje ali ozemlja države - obstoj utemeljenega suma - dokazi za utemeljen sum

Sodišče prve stopnje je razumno in prepričljivo obrazložilo obstoj utemeljenega suma, pri čemer se opira predvsem na ugotovitve policistov, ki so prijeli oba obdolženca s tujci v vozilu, ko so se pripeljali iz smeri Hrvaške, pri čemer naj bi ravno obdolženi A. A. vozil vozilo. Ob tem se je sodišče prve stopnje oprlo tudi na izjavi tujcev, ki potrjujeta, da naj bi šlo za organiziran in plačljiv prevoz, ob tem pa je še logično in življenjsko zaključilo, da se opisan način prevoza ne opravlja zastonj.

1. Okrožno sodišče v Kopru je z izpodbijanim sklepom glede obeh obdolžencev podaljšalo pripor še po vložitvi obtožnice iz razloga po 1. točki prvega odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP). Obdolženca sta v priporu od dne 22.3.2024 dalje.

2. Zoper sklep se pritožuje zagovornik obdolženega A. A. smiselno zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka in zmotne ugotovitve dejanskega stanja ter sodišču druge stopnje predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi.

4. Po pregledu izpodbijanega sklepa in spisovnega gradiva pritožbeno sodišče ugotavlja, da je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti. Ne drži navedba zagovornika, da ni trdnih dokazov in da ni nobenih dokazov o prejemu plačila, s čimer zatrjuje, da ni podan utemeljen sum, da je obdolženec storil očitano kaznivo dejanje. Sodišče prve stopnje je v 5. točki obrazložitve razumno in prepričljivo obrazložilo obstoj utemeljenega suma, pri čemer se opira predvsem na ugotovitve policistov, ki so prijeli oba obdolženca s tujci v vozilu, ko so se pripeljali iz smeri Hrvaške, pri čemer naj bi ravno obdolženi A. A. vozil vozilo. Ob tem se je sodišče prve stopnje oprlo tudi na izjavi tujcev, ki potrjujeta, da naj bi šlo za organiziran in plačljiv prevoz, ob tem pa je še logično in življenjsko zaključilo, da se opisan način prevoza ne opravlja zastonj.

5. Zagovornik nadalje očita sodišču prve stopnje, da ni omogočilo zaslišanja ključnih prič in sicer prevažanih oseb. Glede na dejstvo, da preiskava ni bila opravljena in tako nobena od strank takih dokaznih predlogov ni podala ter je sodišče z izpodbijanim sklepom podaljšalo pripor po vloženi obtožnici, navedena kršitev ni podana. Ob tem sodišče prve stopnje na odplačnost prevoza ne sklepa le na podlagi zbranih obvestil, temveč tudi na podlagi same narave očitanega dejanja.

6. Ker glede na vse obrazloženo pritožba ni utemeljena, jo je sodišče druge stopnje na podlagi tretjega odstavka 402. člena ZKP zavrnilo.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 201, 201/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sodba PRp 365/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-15

Mara Bristow (preds.), mag. Jana Petrič (poroč.), Matej Štros

kršitev cestnoprometnih predpisov - vožnja z vozilom po smernem vozišču z dvema ali več označenimi pasovi

Ne glede na to, da je bil v njegovi smeri vožnje en sam pas, je storilec vozil v nasprotni smeri po smernem vozišču z dvema prometnima pasovoma. Prav ta položaj pa ureja šesti odstavek 38. člena ZPrCP.

I. Pritožba se kot neutemeljena zavrne in se potrdi izpodbijana sodba sodišča prve stopnje.

II. Obdolženi mora plačati sodno takso za pritožbo v znesku 255,00 EUR.

1. Z izpodbijano sodbo je Okrajno sodišče v Ajdovščini obdolženega spoznalo za odgovornega za prekršek po osmem odstavku 38. člena ZPrCP, mu izreklo globo v znesku 1.200,00 EUR in stransko sankcijo 18 kazenskih točk.

2. Zoper sodbo se obdolženi pritožuje. Vztraja, da vozišče, po katerem je vozil, nima dveh označenih prometnih pasov, ampak promet poteka le po enem pasu. Zato ni kršil določbe šestega odstavka 38. člena ZPrCP. Zakonodajalec je namreč pri tem prekršku imel v mislih le ceste, na katerih sta za vsako smer vožnje predvidena vsaj dva pasova. To izhaja že iz naslova člena. Če sodišče take razlage ne sprejema, bi moralo prekiniti postopek in od Državnega zbora zahtevati obvezno razlago določbe. Odločitev sodišča predstavlja tudi odmik od kaznovalne prakse, saj prekrškovni organi ob podobnih ravnanjih kaznujejo po določbi 98. člena ZPrCP.

4. Na vse ugovore je obdolženemu pravilno odgovorilo že sodišče prve stopnje in se pritožbeno sodišče v izogib ponavljanju na te razloge sklicuje. Ne glede na to, da je bil v njegovi smeri vožnje en sam pas, je storilec vozil v nasprotni smeri po smernem vozišču z dvema prometnima pasovoma. Prav ta položaj pa ureja šesti odstavek 38. člena ZPrCP. Vožnja preko dvojne neprekinjene črte po nasprotnem pasu, pri čemer je ta pas namenjen prehitevanju za vozila iz nasprotne smeri, je izjemno nevarna in prav zato je zakonodajalec prekršek opredelil kot tako hudega, da ima lahko za posledico odvzem vozniškega dovoljenja. Pritožnik ne more uspeti niti s sklicevanjem na kaznovalno prakso policije, ki ni bila predmet preizkusa na sodišču in torej ne gre za ustaljeno sodno prakso, do katere bi se sodišče moralo opredeliti.

5. Na podlagi povedanega in ker tudi uradni preizkus kršitev ni pokazal, je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo (tretji odstavek 163. člena Zakona o prekrških, v nadaljevanju ZP-1).

6. Pritožnik mora na podlagi 144. člena ZP-1 in taksne tarife 8132 Zakona o sodnih taksah plačati 255,00 EUR sodne takse za pritožbo.

Zakon o pravilih cestnega prometa (2010) - ZPrCP  - člen 38, 38/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 124/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-28

Mateja Levstek (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), mag. Polona Mlakar Adam

postopek osebnega stečaja - končanje postopka osebnega stečaja - pritožba zoper sklep o končanju stečajnega postopka - končno poročilo stečajnega upravitelja - izjava stečajnega upravitelja - (ne)izpolnjeni zakonski pogoji

Zaradi nepravilnosti pri prodaji premoženja stečajnega dolžnika (prodaje zaščitene kmetije) je v teku postopek, v katerem zahteva razveljavitev pogodbe o prodaji nepremičnin v stečaju.

Pogoji iz 5. točke drugega odstavka 375. člena ZFPPIPP niso izpolnjeni.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom končalo postopek osebnega stečaja in razrešilo upravitelja.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil dolžnik ter predlagal razveljavitev izpodbijanega sklepa. Priglasil je tudi pritožbene stroške.

3. Na pritožbo je odgovoril upravitelj, ki je navedbam v pritožbi nasprotoval ter predlagal zavrnitev pritožbe.

5. Pritožnik sklep sodišča prve stopnje izpodbija z navedbami, da niso izpolnjeni pogoji iz 5. točke drugega odstavka 375. čl. ZFPPIPP, saj je zaradi nepravilnosti pri prodaji premoženja stečajnega dolžnika (prodaje zaščitene kmetije) v teku postopek pod opr. št. P 22/2023, v katerem A. A. zahteva razveljavitev pogodbe o prodaji nepremičnin v stečaju. Pritožnik tožbe, na katero se sklicuje, pritožbi sicer ni predložil (priložil je le plačilni nalog za plačilo sodne takse v navedeni zadevi), je pa iz upraviteljevega odgovora na pritožbo mogoče razbrati, da je navedba zadeve sicer napačna, da pa je tožba dejansko bila vložena. Upravitelj namreč navaja, da je A. A. pojasnil postopek prodaje premoženja ter mu predlagal, da bi bilo smotrno tožbo umakniti. Po njegovih navedbah naj bi ga A. A. o svoji odločitvi obvestil, vendar iz podatkov v spisu ni mogoče ugotoviti, ali je do tega dejansko prišlo. Upravitelj je v odgovoru na pritožbo z dne 26. 3. 2024 tudi navedel, da pričakuje, da bo tožba v kratkem umaknjena in da bo v zvezi z umikom tožbe sodišče nemudoma obvestil, vendar obvestila v zvezi s tožbo do odločitve v pritožbenem postopku v spisu ni.

6. Navedeno potrjuje navedbo pritožnika, da pogoji iz 5. točke drugega odstavka 375. čl. ZFPPIPP niso izpolnjeni

Glede na navedeno je višje sodišče dolžnikovi pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 375, 375/2, 375/2-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Ip 75/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-03-21

domneva umika pritožbe - sodna taksa - zavrženje predloga za taksno oprostitev - neplačilo sodne takse

Dolžnik dolžne sodne takse ni poravnal. Tega v pritožbi niti ne navaja. S predložitvijo določenih sodnih odločb, s katerimi je bil oproščen plačila sodne takse v drugih postopkih, ne more uspeti. Oprostitev plačila sodne takse velja samo v postopku, za katerega je bil posamezen sklep izdan.

I. Pritožba se zavrne in izpodbijani sklep potrdi.

1. S sklepom z dne 13. 11. 2023 je sodišče prve stopnje odločilo, da se šteje dolžnikova pritožba za umaknjeno. Ugotovilo je, da dolžnik ni plačal predpisane sodne takse.

2. Zoper ta sklep se pritožuje dolžnik. V pritožbi navaja, da nima premoženja na parcelah št. 398 in št. 431 obe k.o [...]. Ti parceli je poleg ostalih nepremičnin že leta 2014 podaril svojim družinskim članom. Sodišče v Sežani je bilo o tem seznanjeno. Sodnica mora takoj prekiniti z delom. Lastniki oziroma solastniki ne dajejo dovoljenja za poseg na prej navedenih parcelah. Upnik je že izropal vso premoženje pokojnega očeta. Dolžnik nima niti premoženja in niti delovnega mesta. Predložil je določene sodne odločbe, kjer je bil oproščen plačila sodnih taks in odločbo centra za socialno delo iz avgusta 2023, s katero mu je bila odobrena izredna denarna socialna pomoč.

4. Kot gre razbrati iz obrazložitve izpodbijanega sklepa, je dolžnik vložil pritožbo zoper sklep sodišče prve stopnje z dne 10. 2. 2022. Prvostopenjsko sodišče ga je s plačilnim nalogom z dne 10. 3. 2022 pozvalo k plačilu sodne takse, ki je znašala 33,00 EUR, ter ga opozorilo na posledice neplačila oziroma nepravočasnega plačila. Iz spisovnih podatkov izhaja, da je dolžnik v zvezi s tem vložil predlog za taksno oprostitev, ki pa je bil s sklepom R 15/2022 z dne 21. 4. 2023 zavržen. Ta odločitev je postala pravnomočna. Dolžnik dolžne sodne takse ni poravnal. Tega v pritožbi niti ne navaja. Pravno relevantnih razlogov zoper odločitev sodišča prve stopnje ni podal. S predložitvijo določenih sodnih odločb, s katerimi je bil oproščen plačila sodne takse v drugih postopkih, prav tako ne more uspeti. Oprostitev plačila sodne takse namreč velja samo v postopku, za katerega je bil posamezen sklep izdan (drugi odstavek 13. člena Zakona o sodnih taksah).

5. Ker pritožbeno sodišče ni zasledilo niti uradoma upoštevnih kršitev (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ) je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 13, 13/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Ip 108/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-03

pritožba - pravočasnost pritožbe - rok za pritožbo - domneva o datumu opravljene vročitve - začetek teka roka

Eden od predpogojev za vsebinsko obravnavano pritožbe ta, da je vložena pravočasno, v okviru pritožbenega roka. Pristojnemu sodišču mora biti izročena preden se ta rok izteče, pri tem pa velja, da če je poslana priporočeno po pošti, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena.

I. Pritožba dolžnice z dne 22. 3. 2024 se zavrže.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo pritožbo dolžnice z dne 20. 2. 2024.

2. Zoper to odločitev se pritožuje dolžnica s pritožbo, datirano z dne 22. 3. 2024. Navaja, da se je vedno pritožila v roku osmih dni od prejema pisma. Vročitev na dan sobote, nedelje ali praznika se prestavi na naslednji delovni dan. Plačala je sodno takso. Račun je bil pisan na njeno ime "mimo" nje, kar je kaznivo. Sprašuje se, ali sodišče sploh bere, kar napiše. Pričakuje zaustavitev izvršbe.

4. Pritožbeno sodišče uvodoma pojasnjuje, da je eden od predpogojev za vsebinsko obravnavano pritožbe ta, da je vložena pravočasno, v okviru pritožbenega roka. Pristojnemu sodišču mora biti izročena preden se ta rok izteče, pri tem pa velja, da če je poslana priporočeno po pošti, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena. To izhaja iz prvega in drugega odstavka 112. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) smiselno uporablja v tem postopku.

5. Izpodbijani sklep z dne 22. 2. 2024 je bil dolžnici vročen na podlagi t.i. domneve vročitve. Ob poskusu vročitve namreč tega pisanja ni bilo mogoče izročiti niti naslovniku niti odraslemu članu gospodinjstva, zato je vročevalec 27. 2. 2024 v hišnem predalčniku pustil obvestilo, kjer je bilo navedeno, kje se to pisanje nahaja, in rok petnajstih dni, v katerem ga mora dolžnica prevzeti. Ker pisma ni prevzela, se v skladu s četrtim odstavkom 142. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, šteje, da je bila vročitev opravljena s potekom tega roka, torej petnajsti dan od puščenega obvestila o nameravani osebni vročitvi. Za datum vročitve se šteje sreda, 13. 3. 2024. Osemdnevni rok za pritožbo je pričel teči 14. 3. 2024 in je potekel v četrtek, 21. 3. 2024. Pritožnica je pritožbo odposlala s priporočeno pošiljko šele naslednji dan, 22. 3. 2024.

6. Pritožba je prepozna, zato jo je moralo pritožbeno sodišče na podlagi 352. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ zavreči.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/1, 112/2, 142, 142/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep III Cp 931/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-19

vsebina pritožbe - nepodpisana pritožba - obvezne sestavine pritožbe - podpis pritožnika - izvirnost podpisa - lastnoročen podpis - elektronski podpis - podpis v fotokopiji - nepopolna pritožba - zavrženje pritožbe

Toženčeva pritožba ne vsebuje njegovega izvirnega podpisa, zato je nepopolna. V skladu s 336. členom ZPP se v postopku s pritožbo ne uporabljajo določila o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, zato jo je bilo treba zavreči.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo toženčevo pritožbo zoper sklep o stroških z dne 21. 12. 2023 (I. točka izreka) in pritožbo zoper sodno poravnavo, sklenjeno na naroku 21. 12. 2023 (II. točka izreka). Tako je odločilo, ker pritožba ni dovoljena. Pritožbi zoper sklep o stroških se je namreč toženec po razglasitvi sklepa odpovedal, sodne poravnave pa ni mogoče izpodbijati s pritožbo.

2. Toženec je v pritožbenem roku vložil vlogo, ki jo je naslovil "Odgovor" in je po vsebini pritožba zoper navedeni sklep.

v 335. členu določa obvezne sestavine pritožbe. Ena od njih je pritožnikov podpis (4. točka 335. člena ZPP). Tako kot za vsako vlogo, ki je izročena sodišču, tudi za pritožbo velja, da mora biti podpis izviren. Za izviren podpis pritožnika se šteje njegov lastnoročni podpis ali elektronski podpis, enakovreden lastnoročnemu (tretji odstavek 105. člena v zvezi s 4. točko 335. člena ZPP). Če pritožba ne vsebuje izvirnega podpisa, je nepopolna in jo sodišče zavrže (prvi odstavek v zvezi s tretjim odstavkom 343. člena ZPP).

5. Toženčeva pritožba je vključno s podpisom fotokopirana, razen naslovitve vloge ("Odgovor na sklep Okrožnega sodišča od 23. 04. 2024 IP-90/2022") in navedbe ene od prilog na koncu vloge ("4. odgovor na zadevi OPN IP 90/2022"). Ker pritožba ne vsebuje izvirnega podpisa, jo je treba šteti za nepodpisano in zato nepopolno. Gre za neodpravljivo pomanjkljivost, saj se v skladu s 336. členom ZPP v postopku s pritožbo ne uporabljajo določila 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev.

6. Nepopolno pritožbo mora predsednik senata sodišča prve stopnje zavreči brez naroka (prvi odstavek 343. člena ZPP). Če tega ne stori, jo zavrže pritožbeno sodišče (1. točka 365. člena ZPP).

7. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo kot nepopolno zavrglo.

Uradni list RS, št. 26/1999 s spremembami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/3, 335, 335-4, 336

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Ip 136/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-03

izvršilni stroški - stroški upnika - rok za odločitev sodišča - instrukcijski rok

Sicer drži, da sodišče prve stopnje o upnikovi zahtevi za povrnitev stroškov ni odločilo v roku osmih dni, kot je navedeno v devetem odstavku 38. člena ZIZ, vendar zaradi tega izpodbijana odločitev ni nepravilna. Ta rok je instrukcijski rok. Predstavlja napotilo sodišču, da naj v določenem roku opravi posamezno procesno dejanje. Nima nobenih prekluzivnih učinkov.

Nespoštovanje tega roka ne vodi do tega, da upnik ne bi bil upravičen do povrnitve teh stroškov oziroma da sodišče po poteku roka ne bi več smelo ali moglo odločiti o njegovi zahtevi za povrnitev stroškov.

I. Pritožba se zavrne in sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da mora dolžnica v roku osmih dni povrniti upniku njegove izvršilne stroške v znesku 222,47 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper ta sklepa se pritožuje dolžnica. Navaja, da odločitev ni skladna z določbo 38. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), po kateri mora sodišče o stroških odločiti v osmih dneh od prejema zahteve. Sodišče prve stopnje je upnikovo priglasitev stroškov prejelo 29. 10. 2023, o zadevi pa je odločilo šele 4. 4. 2024. Navaja še, da je prejemnica denarne socialne pomoči. Plačilo teh stroškov bi še dodatno zmanjšalo sredstva, s katerimi se preživlja.

4. Sicer drži, da sodišče prve stopnje o upnikovi zahtevi za povrnitev stroškov ni odločilo v roku osmih dni, kot je določeno v devetem odstavku 38. člena ZIZ, vendar zaradi tega izpodbijana odločitev ni nepravilna. Omenjeni rok je instrukcijski rok. Predstavlja navodilo oziroma napotilo sodišču, da naj v določenem roku opravi posamezno procesno dejanje, in nima nobenih prekluzivnih učinkov. Nespoštovanje tega roka ne vodi do tega, da upnik ne bi bil upravičen do povrnitve teh stroškov oziroma da sodišče po poteku roka ne bi več smelo ali moglo odločiti o njegovi zahtevi za povrnitev stroškov. Nadalje pritožbeno sodišče razume stisko dolžnice, vendar slabo premoženjsko stanje prav tako ni razlog, zaradi katerega bi bila odločitev sodišča prve stopnje neutemeljena.

5. Ker niso podane niti kršitve, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 15. členom ZIZ), je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 38, 38/5, 38/9

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.