VSM Sklep I Kr 34307/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-01-04

Simona Skorpik (preds.), dr. Vanja Verdel Kokol (poroč.), Melita Puhr

prenos krajevne pristojnosti - videz nepristranskosti sodišča

Pri presoji nepristranskosti sojenja ima poleg subjektivnega kriterija poseben pomen tudi objektivni kriterij, ki zahteva, da sodišče pri ravnanju v konkretni zadevi ustvarja oziroma ohranja videz nepristranskosti.

Za postopek se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajna sodnica A. A. je dne 29. 12. 2022 predlagala prenos krajevne pristojnosti v zadevi Okrajnega sodišča v Mariboru III K 34307/2022. Navedla je, da je predmet kaznivega dejanja listina, katero naj bi obdolženi B. B. predložil kot opravičilo za izostanek z glavne obravnave v kazenski zadevi Okrajnega sodišča v Mariboru II K 43995/2020. Kot (edina) priča je predlagana okrajna sodnica C. C., ki je z letnim razporedom dela sodnikov razporejena na Oddelek za kazensko sodstvo tega sodišča. Glede na to, da je obdolžencu očitano kaznivo dejanje, ki naj bi bilo storjeno pred tukajšnjim sodiščem in je okrajna sodnica C .C. sodila v navedeni kazenski zadevi, predlagateljica meni, da bi obravnavanje te zadeve s strani kateregakoli sodnika Oddelka za kazensko sodstvo Okrajnega sodišča v Mariboru, brez vsakega dvoma pri strankah lahko vzbujalo dvom v nepristranskost sodnikov tega sodišča. Zato predlaga, da višje sodišče določi za postopek drugo stvarno pristojno sodišče z območja Višjega sodišča v Mariboru.

3. Po prvem odstavku 35. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ter 2. točki 104. člena in 116. členu Zakona o sodiščih (ZS) se lahko za izvedbo kazenskega postopka določi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo postopek tako lažje izvedel, ali če za to obstajajo drugi tehtni razlogi. Tehtni razlogi za prenos krajevne pristojnosti so okoliščine, ki objektivno ne zagotavljajo nepristranskega (poštenega) sojenja v smislu prvega odstavka 23. člena Ustave Republike Slovenije oziroma prvega odstavka 6. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Pri presoji nepristranskosti sojenja ima poleg subjektivnega kriterija poseben pomen tudi objektivni kriterij, ki zahteva, da sodišče pri ravnanju v konkretni zadevi ustvarja oziroma ohranja videz nepristranskosti. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja, ki zagotavlja zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh, kot tudi zaupanje stranke v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Upoštevaje pojasnjeno je višje sodišče pri svoji odločitvi izhajalo iz stališča, da mora biti nepristranskost in neodvisnost sodišča razvidna tudi navzven. Tako sta okoliščini, da naj bi bilo kaznivo dejanje storjeno pred Okrajnim sodiščem v Mariboru v kazenskem postopku, ki ga je vodila okrajna sodnica C.C., katere zaslišanje je v obravnavani zadevi predlagano, takšne narave, da bi pri udeležencih postopka oziroma v očeh javnosti, glede na različna pojmovanja o delu sodišča, lahko ustvarili dvom o nepristranskosti sodišča oziroma okrnili videz nepristranskega (poštenega) sojenja pred Okrajnim sodiščem v Mariboru. Zato je podan tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

5. Višje sodišče je glede na navedeno predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in na podlagi prvega odstavka 35. člena ZKP za obravnavanje v tem kazenskem postopku določilo Okrajno sodišče na Ptuju.

6. Zoper ta sklep ni pritožbe (tretji odstavek 35. člena ZKP).

Sklep VS RS I Kr 28059/2014 z dne 8. 7. 2021 in v njem navedene odločbe.

Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) - člen 6.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23, 23/1.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 35, 35/1.

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 104, 104-2, 116.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.