VSL Sklep IV Cp 2014/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-01-25

Katarina Parazajda (preds.), Majda Irt (poroč.), Dušan Barič

določitev preživnine za mladoletnega otroka - preživninske potrebe mladoletnih otrok - pridobitne zmožnosti staršev - materialne zmožnosti staršev - delo s skrajšanim delovnim časom - razporeditev preživninskega bremena - ocena stroškov - stroški za oddih in razvedrilo - počitnice - telefonski stiki z otrokom - poprava očitne pomote v odločbi - stroški postopka v družinskih sporih - odločanje o stroških po prostem preudarku

V okvir stroškov za razvedrilo sodijo praznovanja rojstnih dni in s tem povezan nakup daril, razni obiski živalskega vrata, bazena, itd. Po oceni pritožbenega sodišča pa v to postavko ne sodijo počitnice. Zanje poskrbita oba starša, zato znesek za preživljanje počitnic ni vključen v preživnino.

Deklica je stara šele sedem let in prav nobene potrebe ni, da bi že imela svoj telefon. Za telefonski stik z očetom lahko uporabi materin telefon.

I. Pritožba predlagateljice se zavrne, pritožbi nasprotnega udeleženca pa se delno ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v prvi alineji I. točke izreka spremeni tako, da se zapis "septembra 2021" nadomesti z zapisom "septembra 2020", v preostalem izpodbijanem ter nespremenjenem delu pa se pritožba zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Udeleženca nosita vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Udeleženca sta starša sedemletne A. A. S sodno poravnavo, ki sta jo v tej zadevi sklenila 27. 5. 2022, sta se dogovorila, da se deklica zaupa v varstvo in vzgojo predlagateljici, z nasprotnim udeležencem pa ima stike vsak drugi teden od petka do nedelje, za velikonočne praznike in božič. Medletne šolske počitnice preživlja z vsakim od staršev izmenjaje, prvomajske počitnice z vsakim polovico, enako tudi poletne počitnice.

2. Sporna ostaja le še preživnina in ta je predmet pritožbene presoje. Sodišče prve stopnje (v nadaljevanju: sodišče) je izhajalo iz različnosti dekličinih potreb, zato je preživninsko oceno razdelilo na tri obdobja. Za čas, ko je deklica še obiskovala vrtec in sta z mamo živeli v najemnem stanovanju (od vložitve predloga do vključno avgusta 2021) je očeta zavezalo k plačilu preživnine v znesku 333 EUR (1. alineja I. točke izreka); v obdobju od septembra 2021 do vključno avgusta 2022 v znesku 258,50 EUR (2. alineja I. točke izreka) in od septembra 2022 dalje v znesku 255 EUR (3. alineja I. točke izreka). Nasprotni udeleženec je dolžan za čas od vložitve predloga do izdaje sklepa plačati zapadlo in neplačano preživnino v skupnem znesku 6.381 EUR, v primeru zamude s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka). Poleg plačevanja mesečne preživnine je dolžan vsako drugo šolsko leto (pred pričetkom šolskega leta) poskrbeti za dekličine šolske potrebščine, pričenši s šolskim letom 2025/2026 (III. točka izreka). Kar je zahtevala predlagateljica več ali drugače, je sodišče zavrnilo (IV. točka izreka) ter odločilo, da udeleženca nosita vsak svoje stroške postopka (V. točka izreka).

3. Udeleženca odločitve sodišča ne sprejemata in zoper njo vlagata pritožbo. Predlagateljica ne soglaša z zaključkom sodišča, da imata udeleženca primerljive dohodke. V pritožbi izpostavlja poslovanje nasprotnega udeleženca preko zasebnega bančnega računa. Temu je sodišče dalo premajhen poudarek. Nasprotni udeleženec dela skrajšani delovni čas in s tem izkorišča priložnost, ki mu jo nudi zakon. Čeprav je sodišče njegove pridobitne zmožnosti ocenilo kot boljše, pa je napačno porazdelilo preživninsko breme. Nasprotni udeleženec živi v stanovanju, ki se nahaja v hiši njegovih staršev in ne plačuje najemnine. Znesek v višini 150 EUR, ki naj bi ga jim mesečno izplačeval, ni z ničemer izkazan.

Pritožnica izpodbija tudi oceno dekličinih potreb. Prenizko so ocenjeni dodatni stroški za šolske potrebščine med šolskim letom, stroški oblačil in obutve ter razvedrila, telefona, plavanja in šolskih položnic.

Predlagateljica predlaga, da pritožbeno sodišče preživnino zviša oz., da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišče v ponovno odločanje. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

4. Nasprotni udeleženec se zavzema za znižanje v izpodbijanjem sklepu določene preživnine. V pritožbi uveljavlja vse pritožbene razloge iz prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Predlaga, da pritožbeno sodišče preživnino zniža; podredno pa, da izpodbijani sklep v celoti razveljavi ter vrne zadevo sodišču v ponovno odločanje.

V pritožbi opozarja, da je bila hčerka pri njem od oktobra 2020 do konca januarja 2021, zato predlagateljici za to obdobje ne pripada preživnina, kar je med udeležencema nesporno. Tudi glede na obrazložitev v 36. točki bi se moral izrek glasiti, da se preživnina določa za obdobje od vložitve predloga pa do vključno septembra 2020 in za obdobje od februarja 2021 do vključno avgusta 2021. Deklica pri njem preživi v povprečju najmanj devet dni na mesec. V tem času zanjo v celoti poskrbi, zato bi moralo to dejstvo sodišče upoštevati pri odmeri preživnine. Posamezne preživninske postavke bi moralo kritično presoditi tudi z vidika časa, ki ga hčerka preživi pri njem. Oporeka višini posameznih postavk, med drugim višini stroškov v zvezi z dekličino prehrano, zdravili/prehranskimi dodatki, oblačili in obutvijo ter izvenšolskimi aktivnostmi. Poudarjeno izpostavlja slabo poslovanje podjetja B., d. o. o. in zmotno oceno sodišča, da so njegove pridobitne zmožnosti nekoliko boljše od predlagateljičinih. Ima zdravstvene težave, sodišče pa njegovega zdravstvenega stanja ni preverilo. Zavzema se za znižanje preživnine na 230 EUR za čas od vložitve predloga do vključno septembra 2020 in od februarja 2021 do avgusta 2021; v obdobju od septembra 2021 do vključno avgusta 2022 na znesek 170 EUR ter za čas od septembra 2022 na znesek v višini 166,50 EUR.

5. Sodišče je pritožbi izmenjalo med udeležencema. Nanjo sta udeleženca podala odgovora.

6. Pritožba predlagateljice ni utemeljena, pritožba nasprotnega udeleženca pa je delno utemeljena.

7. Sodišče je skrbno in natančno obrazložilo oceno dekličinih potreb ter jih ustrezno umestilo v okvir materialnih in pridobitnih zmožnosti staršev. Tudi te je v zadostni meri pojasnilo; pri tem je pravilno izhajalo iz materialnopravnega izhodišča, ki ga nudi določba 189. člena Družinskega zakonika (DZ). Sodišče je pravilno ugotovilo sporna pravno pomembna dejstva in preživninsko obveznost (smiselno) razdelilo na tri obdobja.

8. Predlagateljica očitno boljših preživninskih zmožnosti nasprotnega udeleženca, kot pa jih je ugotovilo sodišče, ni uspela izkazati. Nasprotni udeleženec je ustrezno pojasnil svoje poslovanje preko zasebnega bančnega računa, predlagateljica pa prepričljivih dokazov, ki bi izkazovali drugače, ni predložila. Iz obrazložitve izhaja, da je sodišče pri oceni finančnih in pridobitnih zmožnosti nasprotnega udeleženca upoštevalo njegovo poslovanje preko zasebnega bančnega računa. Opredelilo se je tudi do njegovega dela s skrajšanim delovnim časom. Vse navedeno je vodilo k oceni, da so njegove pridobitne zmožnosti boljše od predlagateljičinih. Sodišče je izpostavilo njegovo mladost in izobraženost ter zmožnost, da si priskrbi dodatne vire zaslužka. Zato tudi niso utemeljena njegova pritožbena sklicevanja na slabo poslovanje podjetja B., d. o. o. Nasprotni udeleženec med tednom ni obremenjen s skrbjo za A. A., zato ima boljše možnosti za pridobivanje zaslužka. Za zdravstvene težave, ki jih zatrjuje v pritožbi, pa v procesnem gradivu ni ustreznih trditev, niti dokazov, zato ni bilo podlage, da bi sodišče raziskovalo njegovo zdravstveno stanje.

9. Sodišče je z zadostno prepričljivostjo ugotovilo dekličine potrebe; te do septembra 2021 znašajo 605EUR,

od septembra 2021 do avgusta 2022 470 EUR,

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da so potrebe ugotovljene korektno, realno, niso ne pretirano ne prenizko ocenjene ter temeljijo na izvedenih dokazih in na splošno znanih cenah življenjskih stroškov. Pritožbi se neutemeljeno zavzemata za njihovo zvišanje oz. znižanje. Posamezne postavke, s katerimi je sodišče izrazilo višino dekličinih potreb, so ustrezne; njihov natančen znesek ni relevanten, saj predstavljajo variabilne stroške, ti pa niso vsak mesec enaki. Zato je neutemeljeno zavzemanje predlagateljice za višje ovrednotenje postavk iz naslova stroškov za šolske potrebščine med šolskim letom, oblačil in obutve, za rojstne dneve, telefon, plavanje ter šolske položnice. Vse naštete postavke so ocenjene povsem realno in kot celota ustrezajo stroškom, ki lahko zagotovijo nemoten dekličin razvoj. V okvir stroškov za razvedrilo sodijo praznovanja rojstnih dni in s tem povezan nakup daril, razni obiski živalskega vrata, bazena, itd. Po oceni pritožbenega sodišča pa v to postavko ne sodijo počitnice. Zanje poskrbita oba starša, zato znesek za preživljanje počitnic ni vključen v preživnino.

10. Deklica je stara šele sedem let in prav nobene potrebe ni, da bi že imela svoj telefon. Za telefonski stik z očetom lahko uporabi materin telefon.

11. Iz naslova plačljivih dejavnosti je sodišče priznalo 45 EUR. Po presoji pritožbenega sodišča ta znesek povsem ustreza dekličini starosti. Če bo predlagateljica za deklico izbrala dejavnost, ki je dražja, bo morala razliko prevzeti na svoja ramena. Deklica obiskuje prvo triado osnovne šole, zato je po presoji pritožbenega sodišča povsem ustrezen tudi znesek šolske položnice v višini 85 EUR.

12. Nasprotni udeleženec je na naroku 21. 2. 2023 jasno povedal, da so stroški dekličine prehrane v času, ko je skoraj cel mesec bivala pri njem, znašali 150 EUR. Sodišče je to postavko ocenilo na 125 EUR, kar je glede na gibanje cen povsem realen znesek. Enako velja tudi glede stroškov za zdravila oz. za prehranske dodatke, ki so ocenjeni na 20 EUR mesečno; sodišče je v zvezi s tem podalo prepričljivo obrazložitev v 19. točki, ki jo pritožbeno sodišče v celoti sprejema. Neutemeljeni so tudi njegovi pritožbeni očitki v zvezi s previsokim zneskom za oblačila in obutev, o čemer se je pritožbeno sodišče opredelilo že zgoraj. Pri tem še enkrat poudarja, da potrebe otroka nihajo in niso vsak mesec enake. Vendar pa ocenjene potrebe kot celota ustrezajo finančnim zmožnostim staršev in omogočajo zdrav dekličin razvoj.

13. Sodišče je dovolj zanesljivo in pravilno ugotovilo tudi zmožnosti obeh staršev. Nasprotni udeleženec (sicer) izkazuje nekoliko nižji povprečni mesečni prihodek, vendar pa je sodišče upoštevalo tudi njegovo poslovanje preko zasebnega bančnega računa, lastništvo nepremičnine ter njegove potencialne dohodke, ki bi jih s svojimi sposobnostmi lahko pridobil. Zato ni dvoma, da mora biti njegov delež v preživninskem bremenu večji. Temu je sodišče tudi sledilo. Izhajalo je iz neprerekanega dejstva, da deklica preživi pri očetu nekaj manj kot 40 % časa, pri materi pa približno 60 %. Nasprotnemu udeležencu je zato naložilo, da nosi 55 % dekličinih preživninskih potreb. V tem deležu je upoštevalo tudi dejstvo, da nasprotni udeleženec za A. A. materialno poskrbi v času stikov ter krije stroške šolskih potrebščin vsako drugo šolsko leto. Zato je tudi po presoji pritožbenega sodišča takšna razporeditev preživninskega bremena povsem ustrezna. Pritožbena zatrjevanja o tem, da sodišče ni upoštevalo stroškov, ki jih ima z deklico, ko čas preživlja pri njem, pa niso utemeljena. To dejstvo je povsem ustrezno ovrednoteno v deležu preživninskih potreb (55 %), ki jih nosi on. Pri tem pa (tudi) ni nepomembno, da velik del tega časa predstavljajo počitnice in vikendi, ko ni vpetosti v zahtevno dnevno rutino s šolskimi obveznostmi in dodatnimi aktivnostmi.

14. Zavzemanja pritožnikov za zvišanje/znižanje preživnine glede na zgoraj pojasnjeno niso utemeljena. Utemeljeno pa nasprotni udeleženec opozarja, da izrek v prvi alineji prvega odstavka ne sledi obrazložitvi v 36. točki. Ni sporno, da je deklica v času od oktobra 2020 do konca januarja 2021 bivala pri nasprotnem udeležencu, zato mu za ta čas ni moč naložiti preživninske obveznosti. Navedeno jasno izhaja iz obrazložitve. Iz prve alineje prvega odstavka izreka pa je - glede na vsebino

mogoče razbrati - da je sodišče napravilo pisno napako, ko je namesto "septembra 2020" zapisalo "septembra 2021". Zato je pritožbeno sodišče v tem delu pritožbi ugodilo in letnico 2021 nadomestilo z 2020, saj le s popravo te očitne pisne napake postane stavek smiseln (328. člen ZPP).

15. Pritožbeni očitki so v preostalem delu neutemeljeni. Pritožbeno sodišče tudi v okviru preizkusa po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP) ni našlo relevantnih napak, zato je sklep v preostalem izpodbijanem in nespremenjenem delu potrdilo ter zavrnilo pritožbi (2. točka 365. člena ZPP).

16. Predmetni postopek je bil voden v korist otroka, zato udeleženca nosita svoje stroške pritožbenega postopka (165. člen ZPP v povezavi z drugim odstavkom 55. člena ZNP-1).

V tem času je deklica obiskovala vrtec, z materjo pa sta živeli v najemnem stanovanju.

Deklica je obiskovala vrtec, s predlagateljico pa sta živeli pri njenih starših.

Zapis ne sledi notranji logični strukturi.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 189

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 165, 328

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 55, 55/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.