VSL Sklep III Cp 829/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-06-10

plačilo sodne takse kot procesna predpostavka - oprostitev plačila sodne takse - postopek na prvi stopnji - predlog za oprostitev plačila sodne takse - ugotavljanje materialnega položaja stranke in njenih družinskih članov - obvezne sestavine predloga za oprostitev plačila sodnih taks - enotna matična številka občana (EMŠO) - popolnost predloga za oprostitev plačila sodne takse - popoln predlog - vloga, sposobna za obravnavanje

Na podlagi EMŠO lahko sodišče po uradni dolžnosti pridobi tudi podatke o materialnem položaju strank (sedmi odstavek 12.a člena ZST-1). Glede na navedeno tožnikov predlog za oprostitev plačila sodne takse vsebuje vse obvezne sestavine in ni nepopoln. Podlage za izdajo sklepa o dopolnitvi predloga (po prvem in tretjem odstavku 108. člena ZPP) ni bilo, prav tako ne za zavrženje predloga iz razloga nedopolnitve (po petem odstavku 108. člena ZPP). Predlog je sposoben za obravnavanje, zato bi moralo sodišče prve stopnje postopati po petem odstavku 12.a člena ZST-1, to je pridobiti podatke iz obstoječih zbirk podatkov in tako ugotoviti tožnikov materialni položaj.

Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne v nov postopek.

1. Tožnik je vložil tožbo in po prejemu plačilnega naloga za plačilo takse za postopek pred sodiščem prve stopnje podal predlog za oprostitev plačila sodne takse. Navajal je, da sodne takse ne more plačati, ne da bi bilo ogroženo njegovo preživetje. Sodišče prve stopnje ga je s sklepom z dne 21. 2. 2024 pozvalo k dopolnitvi predloga z določenimi podatki in izjavami (davčna številka in državljanstvo, podatki o družinskih članih, podatki o dohodkih in premoženju itd.). V istem sklepu ga je opozorilo, da če ne bo ravnal skladno z danimi navodili in predloga dopolnil, bo njegov predlog zavrglo. Tožnik predloga v roku ni dopolnil, zato ga je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom dne 25. 3. 2024 zavrglo.

2. Zoper sklep z dne 25. 3. 2024 se pritožuje tožnik iz vseh pritožbenih razlogov in višjemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi. Navaja, da je bil sklep o dopolnitvi nepotreben, saj sodišče razpolaga z vsemi potrebnimi podatki za odločitev o upravičenosti predloga za oprostitev plačila sodne takse. Premoženjskopravno stanje je namreč razvidno iz evidenc, pri čemer bi sodišče lahko domnevalo, da tožnik soglaša s pridobitvijo podatkov, ki so davčna tajnost. Tožniku je namreč v interesu, da sodišče vsestransko razišče njegovo premoženjsko stanje in ga oprosti plačila sodnih taks. Izjava, da so vsi podatki iz predloga resnični, točni in popolni, za kar naj bi prevzel vso odgovornost, pa je nepotrebna, saj v predlogu ni podal nobenih podatkov o premoženjskopravnem stanju.

4. Zakon o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) v 10. do 15. členu ureja oprostitev, odlog in obročno plačilo taks. Ureditev vključuje spremembe in dopolnitve iz Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnih taksah (ZST-1D, Uradni list RS, št. 204/2021), ki so se začele uporabljati s 12. 2. 2022. V 12. členu ZST-1 so določene obvezne in neobvezne sestavine predloga za oprostitev, odlog in obročno plačilo sodnih taks. Predlog za oprostitev, odlog ali obročno plačilo taks mora vsebovati naslednje podatke in izjave:

- osebno ime, naslov stalnega ali začasnega prebivališča, davčno številko, enotno matično številko občana in državljanstvo stranke oziroma naziv, sedež, davčno in matično številko;

- osebno ime, naslov stalnega ali začasnega prebivališča, davčno številko, enotno matično številko občana in državljanstvo družinskih članov stranke;

- podatke o dohodkih in premoženju stranke in njenih družinskih članov iz prvega, drugega, tretjega in četrtega odstavka 12.a člena tega zakona oziroma podatke o premoženjskem, finančnem in likvidnostnem stanju stranke iz prvega odstavka 12.b člena tega zakona, o katerih se ne vodijo zbirke podatkov iz petega odstavka 12.a člena tega zakona;

- soglasje stranke in njenih polnoletnih družinskih članov, da sodišče z namenom ugotavljanja materialnega položaja stranke in njenih družinskih članov oziroma premoženjskega, finančnega in likvidnostnega stanja stranke po uradni dolžnosti pridobi podatke, ki so davčna tajnost;

- da so stranka in njeni polnoletni družinski člani, ki so podali soglasje iz prejšnje alineje, seznanjeni z vsemi informacijami iz enajstega odstavka 12.a člena tega zakona, objavljenimi na spletni strani sodišča, pri katerem stranka vlaga predlog;

- podpise stranke in njenih polnoletnih družinskih članov.

5. Tretji odstavek 12. člena ZST-1 določa, da če predlog ne vsebuje predpisanih podatkov in izjav, razen podatkov o dohodkih in premoženju stranke in njenih družinskih članov iz tretjega in četrtega odstavka 12.a člena tega zakona ter podatkov o premoženju iz prve alineje prvega odstavka 12.b člena tega zakona, s katerim stranka dejansko ne more razpolagati, izjav stranke in njenih polnoletnih družinskih članov iz pete in šeste alineje prejšnjega odstavka ter podpisov polnoletnih družinskih članov stranke, sodišče ravna v skladu s pravili o nepopolnih vlogah, sicer pa odloči o predlogu.

6. Skladno z Zakonom o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) sodišče v primeru, da je vloga nerazumljiva ali ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala, zahteva od vložnika, da mora vlogo popraviti ali dopolniti (prvi odstavek 108. člena ZPP). Če vložnik vloge ne popravi ali dopolni tako, da je primerna za obravnavo, jo sodišče zavrže (peti odstavek 108. člena ZPP).

7. Pritožbeno je sporno, ali predlog tožnika za oprostitev plačila sodne takse vsebuje obvezne sestavine. Če jih ima, mora sodišče o predlogu odločiti, v nasprotnem primeru mora z njim ravnati v skladu s pravili o nepopolnih vlogah (po 108. členu ZPP). Popoln predlog je pogoj za vsebinsko obravnavo predloga. Izpodbijani sklep o zavrženju predloga za oprostitev sodne takse temelji na presoji, da tožnikov predlog ne vsebuje obveznih sestavin. Zato je sodišče prve stopnje tožnika s sklepom z dne 21. 2. 2024 najprej pozvalo, da svoj nepopoln predlog dopolni. Ker ga ni, je predlog zavrglo. Pritožnik meni, da je prvostopenjsko sodišče razpolagalo z vsemi podatki in bi moralo za potrebe vsebinskega obravnavanja predloga po uradni dolžnosti pridobiti podatke iz obstoječih uradnih evidenc.

8. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje imelo potrebne podatke za obravnavanje predloga za oprostitev plačila sodne takse, podredno odlog oziroma obročno plačilo.

V prvi alineji drugega odstavka 12. člena ZST-1 določena obvezna sestavina predloga so osebni podatki prosilca. Te podatke je predlog vseboval. V njem je namreč navedeno tožnikovo osebno ime in priimek, enotna matična številka (EMŠO) in njegov naslov. Na podlagi EMŠO sta iz uradnih evidenc (centralnega registra prebivalstva) razvidna davčna številka in posameznikovo državljanstvo. Na podlagi EMŠO lahko sodišče po uradni dolžnosti pridobi tudi podatke o materialnem položaju strank (sedmi odstavek 12.a člena ZST-1). Če je sodišče prve stopnje podvomilo, ali tožnik družinskih članov res nima, čeprav jih ni navedel (druga alineja drugega odstavka 12. člena ZST-1), lahko to po uradni dolžnosti preveri v obstoječi zbirki podatkov eRISK. Nadalje so v skladu s tretjo alinejo drugega odstavka 12. člena ZST obvezna sestavina predloga podatki o zadevi. Ti so razvidni iz vloženega predloga in plačilnega naloga. Po četrti alineji drugega odstavka istega člena so obvezna sestavina predloga podatki o dohodkih in premoženju, o katerih se ne vodijo zbirke podatkov. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da v predlogu ni podatkov, da bi tožnik razpolagal z dohodki in premoženjem, o katerih se ne vodijo zbirke podatkov. Podatki o dohodkih in premoženju, ki se vodijo v obstoječih zbirkah podatkov, pa sploh niso sestavina predloga, saj te podatke sodišče pridobi po uradni dolžnosti (peti odstavek 12.a člena ZST-1). V peti alineji drugega odstavka 12. člena ZST-1 zahtevano soglasje stranke in družinskih članov, da sodišče lahko po uradni dolžnosti pridobi podatke o premoženjskem stanju, ki so davčna tajnost, in v šesti alineji drugega odstavka istega člena zahtevana izjava, da je tožnik seznanjen z informacijami o možnosti varstva osebnih podatkov, nista obvezni sestavini predloga. V tretjem odstavku 12. člena ZST-1 je namreč določeno, da v primeru, da predlog ne vsebuje izjav stranke in njenih družinskih članov iz pete in šeste alineje prejšnjega odstavka, sodišče ne ravna s predlogom po pravilih o nepopolnih vlogah, temveč kljub tej odsotnosti o predlogu odloči.

Nazadnje je v skladu s sedmo alinejo 12. člena ZST-1 obvezna sestavina predloga podpis stranke.

Ta pogoj je izpolnjen, saj je tožnikov predlog podpisan s strani odvetniške kandidatke pri odvetniški družbi, ki jo je pooblastil za zastopanje.

9. Glede na navedeno tožnikov predlog za oprostitev plačila sodne takse vsebuje vse obvezne sestavine in ni nepopoln. Podlage za izdajo sklepa o dopolnitvi predloga (po prvem in tretjem odstavku 108. člena ZPP) ni bilo, prav tako ne za zavrženje predloga iz razloga nedopolnitve (po petem odstavku 108. člena ZPP). Predlog je sposoben za obravnavanje, zato bi moralo sodišče prve stopnje postopati po petem odstavku 12.a člena ZST-1, to je pridobiti podatke iz obstoječih zbirk podatkov in tako ugotoviti tožnikov materialni položaj.

10. Pritožba je utemeljena, zato ji je pritožbeno sodišče ugodilo in izpodbijani sklep skladno s 3. točko 365. člena ZPP razveljavilo. Zadevo vrača sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek, da bo ravnalo skladno s petim odstavkom 12. člena ZST-1 in nato o predlogu vsebinsko odločilo.

Tako tudi VSL Sklep II Cp 872/2023 in VSL Sklep III Cp 677/2024.

Glej Poročevalec DZ - Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnih taksah (ZST-1D) EPA 2148-VIII, 30. 9. 2021, str. 85-87.

Podpis polnoletnih družinskih članov, če obstajajo, pa ni obvezen del predloga, saj sodišče kljub manjku podpisa lahko odloči o predlogu (tretji odstavek 12. člena v zvezi s sedmo alinejo drugega odstavka 12. člena ZST-1).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 12, 12/2, 12/2-7, 12/3, 12a, 12a/5, 12a/7

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnih taksah (2021) - ZST-1D  - člen 9

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/1, 108/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.