VSL Sklep II Cpg 273/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2023-07-12

predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine - obrazložen ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - prevalitev trditvenega in dokaznega bremena - razveljavitev sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine - nadaljevanje postopka po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine - predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine kot tožba v pravdnem postopku - poziv na dopolnitev tožbe - zavrženje tožbe kot nepopolne - nepopolna tožba

Tožnica v pritožbi ne uveljavlja, da bi predlog za izvršbo dopolnila tako, kot izhaja iz pozivnega sklepa, že v pritožbi zoper odločitev sodišča prve stopnje o razveljavitvi sklepa o izvršbi in odstopu zadeve pravdnemu sodišču.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

II. Tožena stranka sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo in tožnici naložilo v plačilo 428,32 EUR stroškov pravdnega postopka toženke v osmih dneh z obrestno posledico v primeru zamude.

2. Zoper sklep je laično pritožbo vložila tožnica.

3. Toženka je na pritožbo odgovorila in priglasila stroške odgovora na pritožbo.

5. O pritožbi zoper sklep je na podlagi petega odstavka 458. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP odločala sodnica posameznica, saj gre za spor majhne vrednosti, zadeva pa ni zapletena glede pravnih ali dejanskih vprašanj in od odločitve o pritožbi ni mogoče pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja, kar bi opravičevalo odločitev, da se zadeva odstopi v reševanje senatu.

6. Sodba v gospodarskem sporu majhne vrednosti (spori, v katerih se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev, ki ne presega 4.000,00 EUR, prvi odstavek 495. člena ZPP) se lahko izpodbija samo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena ZPP in zaradi zmotne uporabe materialnega prava (prvi odstavek 458. člena ZPP). Zmotna in nepopolna ugotovitev dejanskega stanja ni pravno upošteven pritožbeni razlog in je pritožbeno sodišče vezano na dejanske ugotovitve sodišča prve stopnje.

7. V tej zadevi je tožnica najprej vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, po obrazloženem ugovoru dolžnice (sedaj toženke) pa se je postopek prevesil v pravdni. Sodišče prve stopnje je tožnico s sklepom z dne 6. 9. 2022 pozvalo k dopolnitvi tožbe (pozivni sklep na red. št. 18, list. št. 35 spisa) in jo pri tem opozorilo, da bo tožbo zavrglo, če je tožnica ne bo dopolnila v predpisanem roku. Pritožnica ugotovitve sodišča prve stopnje v 3. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa, da tožbe ni dopolnila, ne izpodbija.

8. Tožnica v pritožbi napada ugotovitev sodišča prve stopnje iz obrazložitve pozivnega sklepa, da predlog za izvršbo nima sestavin iz prvega odstavka 180. člena ZPP in meni, da iz predloženih dokazov nedvoumno izhaja, da je bila varščina v znesku 1.500,00 EUR dogovorjena in plačana, pa ne vrnjena, česar naj toženka ne bi zanikala, temveč naj bi le izjavila, da s tožnico nista imeli nobenih odnosov in da v spisu ni nobene verodostojne listine. Trdi, da je vsa dokumentacija (podjemna pogodba, nalog za plačilo varščine, poziv na plačilo varščine in dokument o isti zadevi I Pg 128/2021) v spisu.

9. V zvezi s temi pritožbenimi trditvami gre ponoviti, kar je pritožnici pojasnilo že višje sodišče v sklepu z dne 25. 5. 2022, s katerim je potrdilo odločitev sodišča prve stopnje o razveljavitvi sklepa o izvršbi in odstopu zadeve pravdnemu sodišču: dolžnica (sedaj toženka) je, glede na vsebino predloga za izvršbo, zoper sklep o izvršbi vložila obrazložen ugovor, s tem pa dokazno breme o obstoju in višini terjatve prevalila nazaj na upnico oziroma sedaj tožnico.

10. Prvi odstavek 180. člena ZPP med drugim določa, da mora tožba vsebovati tudi dejstva, na katera tožnica opira zahtevek. Skladno s 7. členom ZPP morajo namreč stranke navesti vsa dejstva, na katera opirajo svoje zahtevke, ne le predlagati dokazov, s katerimi se ta dejstva dokazujejo. Ker je toženka v ugovoru zoper sklep o izvršbi prerekala tako obstoj poslovnega odnosa s tožnico kot tudi temelj in višino njene terjatve, višje sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje tožnico utemeljeno pozvalo k dopolnitvi tožbe v smeri, kot izhaja iz I. točke pozivnega sklepa. Tožnica v pritožbi ne uveljavlja, da bi predlog za izvršbo dopolnila tako, kot izhaja iz pozivnega sklepa, že v pritožbi zoper odločitev sodišča prve stopnje o razveljavitvi sklepa o izvršbi in odstopu zadeve pravdnemu sodišču.

11. Ker tožnica tožbe ni dopolnila, je sodišče prve stopnje njeno tožbo utemeljeno zavrglo (prim. četrti odstavek 108. člena ZPP).

12. Glede na ugotovljeno so pritožbene trditve o vsebini pogodbe o podnajemu in o dejanskem stanju glede plačane varščine prepozne. Tožnica bi jih namreč morala prej podati pred sodiščem prve stopnje. Ker niti ne trdi, da tega ni mogla storiti pravočasno brez svoje krivde, jih višje sodišče ni upoštevalo (prim. prvi odstavek 337. člena ZPP).

13. Pojasnila z dne 26. 5. 2023, ki ga je tožnica vložila po izteku roka za pritožbo in zato prepozno, višje sodišče prav tako ni upoštevalo (prim. prvi in drugi odstavek 343. člena ZPP).

14. Ker pritožba ne uveljavlja dovoljenih in utemeljenih pritožbenih razlogov, podani pa niso niti razlogi, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je višje sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

15. Toženka je priglasila stroške odgovora na pritožbo, ki pa jih krije sama, saj z njim ni v ničemer prispevala k odločitvi višjega sodišča in tako ni bil potreben (155. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 108, 108/4, 180, 180/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.