VSL Sklep IV Cp 2223/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-01-10

dr. Tadeja Jelovšek (preds.), Majda Irt (poroč.), Katarina Parazajda

DRUŽINSKO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

ugovor zoper sklep o začasni odredbi - pravica do stikov otroka s starši - stiki pod nadzorom strokovnih delavcev - ponovna vzpostavitev stikov - namen stikov - mnenje Centra za socialno delo (CSD) - varstvo koristi otroka - ogroženost otroka - odvisnost od drog - zloraba psihoaktivnih snovi - razveljavitev odločbe in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje - neopredelitev do odločilnih dejstev

Stiki pod nadzorom CSD lahko predstavljajo ustrezno obliko za premostitev prehodnega težavnega obdobja pri vzpostavljanju stikov po daljši prekinitvi, kar je značilnost tudi obravnavanega primera. Namen stikov pod nadzorom v obravnavani zadevi je predvsem opolnomočenje otroka in očeta, da bosta lahko v nadaljevanju stike samostojno izvajala.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlagateljičin ugovor zoper sklep z dne 21. 7. 2023. V slednjem so bili med mld. A. A., rojenim ... 2021, ter nasprotnim udeležencem določeni stiki pod nadzorom. Ti potekajo enkrat tedensko (ob četrtkih) od 14. do 15. ure v prostorih in pod nadzorom strokovnih delavcev Centra za socialno delo X. (v nadaljevanju: CSD). Izvajajo se najdlje do 10. 5. 2024 (I. in II. točka izreka sklepa z dne 21. 7. 2023).

2. Predlagateljica odločitve o ugovoru ne sprejema in zoper njo vlaga pravočasno pritožbo zaradi nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa ter priglaša stroške pritožbenega postopka.

V pritožbi med drugim izpostavlja, da se boji za otrokovo varnost. Nasprotni udeleženec uživa psihoaktivne substance, njegovo čustvovanje je nenadzorovano in pretirano ter nihajoče. Enkrat je pretirano navdušen, drugič ima jezen izbruhe. Vsega se naveliča, nenehno menjava službe, v nobeni ne zdrži, zato tudi ne plačuje preživnine. Tudi sebe ni sposoben preživljati. Za sina se ni zanimal in zanj ni nosil stroškov. Ne spoštuje dogovorov. Je popolnoma neresen in ne sprejema nobene odgovornosti. Za zdravstvene težave, na katere se je skliceval zaradi neobiska delavnic, ni predložil opravičil. Iz potrdil delavnic in programov izhaja, da v njih ne sodeluje in jih tudi ne bo zaključil. Je popolnoma nekritičen. Ne zaveda se, kaj pomeni imeti stik z otrokom. Sodišče v izpodbijanem sklepu njenih opozoril ni preverilo. Še vedno ni jasno njegovo stanje glede zlorabe drog. Stiki pod nadzorom se bodo kmalu zaključili in boji se otroka pustiti samega z nasprotnim udeležencem, ker je nepredvidljiv. Če bo nasprotni udeleženec izkazal resnost pri obiskovanju delavnic ter dokazal, da ne jemlje drog, je pripravljena na izvrševanje stikov.

3. Pritožba je bila vročena nasprotnemu udeležencu, ta pa se nanjo ni odzval.

5. Še pred vložitvijo predloga, ki je predmet obravnavanja v tej zadevi, je bil vložen predlog za izdajo začasne odredbe, s katero bi se začasno ustavilo izvajanje stikov med A. A. in nasprotnim udeležencem. Takšno začasno odredbo je sodišče izdalo 21. 2. 2022 v zadevi I Z 1/2022. Nato pa je 21. 7. 2023 prej navedeni sklep spremenilo ter stike določilo v prostorih in pod nadzorom strokovnih delavcev CSD. Stiki pod nadzorom naj bi se izvajali v obdobju devetih mesecev - do 10. 5. 2024.

6. Pritožbeno sodišče pritrjuje stališču, da so stiki otroka z obema staršema pomembni za oblikovanje njegove identitete in zdrave samopodobe ter so mu v korist, če so varni in zanj ne predstavljajo hude čustvene stiske in obremenitve

. Še ne triletni A. A. očeta niti ni poznal, zato lahko stiki pod nadzorom CSD predstavljajo ustrezno obliko za premostitev prehodnega težavnega obdobja pri vzpostavljanju stikov po daljši prekinitvi, kar je značilnost tudi obravnavanega primera. Namen stikov pod nadzorom v obravnavani zadevi je predvsem opolnomočenje otroka in očeta, da bosta lahko v nadaljevanju stike samostojno izvajala. Pritožbeno sodišče tudi ne dvomi v mnenje CSD, da otrok v starosti med 2. in 3. letom potrebuje ljubezen, varnost in toplino, pa tudi izkušnjo ločevanja od pomembne osebe (v tem primeru predlagateljice).

7. Vendar pa je sodišče prezrlo predlagateljičina zatrjevanja o očetovem uživanju psihoaktivnih substanc in nezmožnosti prevzemanja odgovornosti. Teh navedb ni presojalo in se do njih ni opredelilo. Poročila CSD o spremljanju stikov pod nadzorom izkazujejo njihovo napredovanjem in gradnjo odnosa med očetom in sinom. Zato je v tej fazi še toliko pomembneje, da se raziščejo tudi okoliščine v zvezi z zatrjevano očetovo odvisnostjo oz. uživanjem psihoaktivnih substanc, saj se bodo stiki pod nadzorom (kot pravilno v pritožbi opozarja predlagateljica) kmalu zaključili in bodo vzpostavljene možnosti za samostojne stike.

8. V ponovljenem postopku naj sodišče opravi presojo tožničinih zatrjevanj o zlorabi drog nasprotnega udeleženca in o njegovi nezmožnosti sprejemanja odgovornosti. S tem v zvezi naj preveri, ali se je nasprotni udeleženec udeleževal programov za krepitev starševskih/socialnih veščin.

9. Ker se sodišče ni opredelilo do vseh bistvenih razlogov, je bilo treba pritožbi ugoditi in izpodbijano odločitev razveljaviti ter zadevo vrniti sodišču v novo odločanje (prvi odstavek 354. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 42. členom ZNP-1). Do ostalih pritožbenih navedb se pritožbeno sodišče zato ni izrekalo.

10. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo (163. in 165. člen ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 273, 273a, 273b

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 141

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 163, 165, 354, 354/1, 365, 365-3, 366

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.