TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep II Cpg 536/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-01-29

Ker je pritožnica umaknila že vloženo pritožbo, preden je pritožbeno sodišče odločilo o njej, je pritožbeno sodišče izdalo ugotovitveni sklep o umiku pritožbe (drugi odstavek 334. člena ZPP).

Prvi odstavek 37. člena ZST-1 določa, da vrnitev takse po uradni dolžnosti odredi sodišče, ki je odločalo v postopku na prvi stopnji. Pritožbeno sodišče zato ni odločalo o vrnitvi sodne takse, ker za to ni pristojno.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila pritožbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog tožeče stranke za izdajo potrdila o evropskem nalogu za izvršbo nespornega zahtevka za sodbo Okrožnega sodišča v Kranju I Pg 263/2021 z dne 27. 10. 2022.

2. Zoper izpodbijani sklep je tožeča stranka dne 19. 9. 2023 vložila pritožbo. Z vlogo z dne 25. 1. 2024 je tožeča stranka pritožbenemu sodišču sporočila, da umika pritožbo zoper izpodbijani sklep, ter pritožbeno sodišče prosila za vračilo ustreznega dela plačane sodne takse za pritožbo.

3. Ker je pritožnica umaknila že vloženo pritožbo, preden je pritožbeno sodišče odločilo o njej, je pritožbeno sodišče izdalo ugotovitveni sklep o umiku pritožbe (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

4. Prvi odstavek 37. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1) določa, da vrnitev takse po uradni dolžnosti odredi sodišče, ki je odločalo v postopku na prvi stopnji. Pritožbeno sodišče zato ni odločalo o vrnitvi sodne takse, ker za to ni pristojno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 37, 37/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2005/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-07-08

vročitev odločbe pooblaščencu - pritožba, ki jo vloži stranka sama - pritožba vložena po poteku pritožbenega roka - prepozna pritožba - zavrženje pritožbe kot prepozne

Sodba je bila vročena toženkini pooblaščenki 10. 10. 2022. Zadnji dan 30-dnevnega roka za pritožbo zoper sodbo (prvi odstavek 333. člena ZPP) je bil 9. 11. 2022. Toženkina pritožba zoper sodbo je bila vložena priporočeno po pošti 11. 11. 2022, po poteku pritožbenega roka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo razsodilo, da je toženka dolžna plačati tožnici 8.378,52 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 2. 2019 do plačila, v roku 15 dni (I. točka izreka). Odločilo je še, da je toženka dolžna povrniti tožnici pravdne stroške (II. točka izreka), ki jih bo odmerilo po pravnomočnosti odločitve o glavni stvari (četrti odstavek 163. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP).

2. Sodba je bila vročena toženkini pooblaščenki 10. 10. 2022. Zadnji dan 30-dnevnega roka za pritožbo zoper sodbo (prvi odstavek 333. člena ZPP) je bil 9. 11. 2022. Toženkina pritožba zoper sodbo je bila vložena priporočeno po pošti 11. 11. 2022, po poteku pritožbenega roka.

3. Ker je pritožba prepozna, jo je pritožbeno sodišče zavrglo (prvi odstavek 346. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 333, 333/1, 343, 343/2, 346, 346/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep IV Kp 58224/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-08-21

dr. Barbare Nerat (preds.), Brede Cerjak Firbas (poroč.), mag. Mateje Kamenšek Gornik

krivdno povzročeni stroški kazenskega postopka - izostanek pravnega pouka - sprememba bivališča - razveljavitev sklepa

Pregled zadeve na pritožbeni stopnji je pokazal, da je pritožba utemeljena. Kot izhaja iz podatkov priloženega kazenskega spisa oškodovanec namreč v nobeni fazi postopka ni bil poučen o tem, da je dolžan sodišču sporočiti spremembo prebivališča. Glede na to, da iz podatkov iskanja v CRP (list. št. 140) dejansko izhaja, da oškodovanec ne živi več na naslovu, na katerega mu je sodišče vročalo sodna pisanja, in tudi ni vedel, da je dolžan sodišču sporočiti spremembo prebivališča, je pritožbeno sodišče pritožbi oškodovanca ugodilo in odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa. Tudi po oceni pritožbenega sodišča namreč ni mogoče soglašati z zaključkom prvostopnega sodišča, da je oškodovanec nastale stroške povzročil po svoji krivdi. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Pritožbi oškodovanca A. A. se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi določbe 94. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) oškodovancu A. A. naložilo v plačilo krivdno povzročene stroške kazenskega postopka v znesku 71,14 EUR, ki jih je oškodovanec dolžan poravnati v roku 15 dni od pravnomočnosti sklepa, sicer bodo po navedenem roku stroški prisilno izterjani.

2. Zoper tak sklep se je oškodovanec pritožil. V pritožbi navaja, da je leta 2023 spremenil uradni naslov prebivališča. Sodišče mu je sodna pisanja še vedno pošiljalo na stari naslov zato o sodnih pošiljkah ni bil obveščen. Razume, da 200,00 EUR, ki so mu bili odtujeni, nikoli ne bo dobil nazaj, prepričan pa je, da tudi sam ni dolžan plačevati ničesar zato prosi, da bi mu sodišče dolg izbrisalo.

3. Pregled zadeve na pritožbeni stopnji je pokazal, da je pritožba utemeljena. Kot izhaja iz podatkov priloženega kazenskega spisa oškodovanec namreč v nobeni fazi postopka ni bil poučen o tem, da je dolžan sodišču sporočiti spremembo prebivališča. Glede na to, da iz podatkov iskanja v CRP (list. št. 140) dejansko izhaja, da oškodovanec ne živi več na naslovu, na katerega mu je sodišče vročalo sodna pisanja, in tudi ni vedel, da je dolžan sodišču sporočiti spremembo prebivališča, je pritožbeno sodišče pritožbi oškodovanca ugodilo in odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa. Tudi po oceni pritožbenega sodišča namreč ni mogoče soglašati z zaključkom prvostopnega sodišča, da je oškodovanec nastale stroške povzročil po svoji krivdi. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 94

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cpg 302/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-07-30

oprostitev plačila sodnih taks - utemeljitev predloga - konkretizacija navedb

Stranka, ki vloži predlog za oprostitev, odlog oziroma obročno plačilo sodne takse, je dolžna s konkretnimi dokazi dokazati svoje navedbe o nezmožnosti plačila sodne takse.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog tožeče stranke za oprostitev, odlog oziroma obročno plačilo sodne takse.

2. Zoper sklep se je tožeča stranka pritožila, smiselno zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Predlagala je spremembo izpodbijanega sklepa.

4. Pritožnik navaja, da je sodišče prve stopnje nepravilno navedlo stanje denarnih sredstev na računih podjetja (po bilanci stanja v višini 29.000,00 EUR), saj meni, da bi bilo to potrebno presojati v luči izplačila DDV, davkov in prispevkov, s katerimi tožeča stranka zamuja. Poleg tega ima podjetje kredit v višini 25.000,00 EUR (ki ga je banka "ukinila") ter 15.000,00 EUR dolgoročnega kredita. Po pritožbenem stališču bilanca stanja nima zveze z likvidnostjo. Podjetje je nelikvidno, kar dokazuje blokada računov, ki je trajala 10 dni, sodišče pa naj bi tudi napačno interpretiralo stanje zalog, saj so te specifične in težko unovčljive ali pa celo predmet odpisa.

5. Višje sodišče pritožbenim navedbam ne sledi. Sodišče prve stopnje je natančno pojasnilo, zakaj predlogu za oprostitev, odlog oziroma obročno plačilo sodne takse ni ugodilo. (Tudi) pritožbene navedbe so tako pavšalne, da pri višjem sodišču ne vzbujajo dvoma v pravilnost presoje sodišča prve stopnje. Stranka, ki vloži predlog za oprostitev, odlog oziroma obročno plačilo sodne takse (11. člen ZST-1), je dolžna s konkretnimi dokazi dokazati svoje navedbe o nezmožnosti plačila sodne takse, česar pa v obravnavani zadevi tožeča stranka ni uspela. Že sodišče prve stopnje pravilno ugotavlja, da zgolj na podlagi njenih navedb in predloženih listin ni mogoče pritrditi stališču, da bi plačilo sodne takse (v višini 763,00 EUR) povzročilo pritožnikovo insolventnost ter ogrozilo njegov obstoj. To ni izkazano niti s pritožbenimi navedbami, s katerimi pravilnosti odločitve sodišča prve stopnje ni mogoče izpodbiti.

6. Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP), pri čemer je presojalo le tiste pritožbene navedbe, ki so odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 118/2010, enako tudi II DoR 176/2010, II DoR 514/2010, II DoR 460/2010, II DoR 194/2010, II DoR 20/2010, II DoR 203/2010, II DoR 248/2010, II DoR 5/2010, II DoR 112/2015
VSC Sklep I Cp 243/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-08-01

Tatjana Kamenšek Krajnc (preds.), Aleksander Šmid (poroč.), Petra Robič Verbovšek

oprostitev plačila sodne takse - nepopoln predlog

Predlagatelj je na prvi strani tožbe napisal, da predlaga taksno oprostitev. Tak predlog za taksno oprostitev je nepopoln, saj ne vsebuje vsega, kar mora vsebovati, da ga je mogoče obravnavati. Nepopolnega predloga sodišče ne more zavrniti, saj ga niti ne more vsebinsko obravnavati.

I. Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne temu sodišču v nov postopek.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedenim sklepom zavrnilo tožnikov predlog za oprostitev plačila sodne takse.

2. Zoper ta sklep se tožnik po pooblaščenki pravočasno pritožuje. Izrecno uveljavlja pritožbena razloga po 1. in 3. točki prvega odstavka 338. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v povezavi s tretjim odstavkom 1. člena Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju: ZST-1). V pritožbi opozarja, da v kolikor predlog ne vsebuje predpisanih podatkov, mora sodišče ravnati v skladu z določbami o nepopolnih vlogah po 108. členu ZPP. Sodišče prve stopnje tako ni upoštevalo 12. člena ZST-1 v povezavi s 108. členom ZPP, kar predstavlja postopkovno kršitev. Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve v nov postopek. Priglaša pritožbene stroške.

4. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik v tožbi prosil za taksno oprostitev. Ker je zgolj na prvi strani tožbe napisal, da predlaga taksno oprostitev ter ni zatrjeval okoliščin, glede nezmožnosti plačila sodne takse brez občutnega zmanjšanja sredstev, s kateri se preživlja oziroma preživljajo njegovi družinski člani - je zaključilo, da ne gre za formalno pomanjkljivost predloga, temveč za vsebinsko. Njegov predlog je zato zavrnilo.

5. Tak predlog za taksno oprostitev je, kot utemeljeno opozarja pritožnik, nepopoln, saj ne vsebuje vsega, kar mora vsebovati, da ga je mogoče obravnavati. Nepopolnega predloga sodišče ne more zavrniti, saj ga niti ne more vsebinsko obravnavati. Sodišče prve stopnje bi zato moralo, kot pravilno opozarja pritožnik, predlagatelja pozvati k dopolnitvi vloge kot to terja tretji odstavek 12. člena ZST-1 v zvezi s prvim odstavkom 108. člena ZPP.

6. Sodišče druge stopnje je zaradi navedenega razloga v skladu s 3. točko 365. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 1. člena ZST-1 pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevi vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek, da bo postopalo po tretjem odstavku 12. člena ZST-1 v zvezi s prvim odstavkom 108. člena ZPP ter nato odločilo o predlogu.

7. Tožnikovi pritožbeni stroški predstavljajo del pravdnih stroškov (prvi odstavek 151. člena ZPP). Odločitev o njih je odvisna od končnega uspeha strank v postopku, zato bo o le-teh odločilo sodišče prve stopnje v končni odločbi.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 12, 12/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep I Cp 728/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-03-06

prekinitev postopka - predhodno vprašanje - izredno pravno sredstvo - predkupna pravica - nadaljevanje prekinjenega postopka

V skladu s teorijo in ustaljeno sodno prakso vložitev izrednih pravnih sredstev zoper pravnomočne odločbe o predhodnem vprašanju, ne predstavlja razloga za prekinitev postopka.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. V obravnavani zadevi je sodišče prve stopnje na podlagi 1. točke prvega odstavka 206. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) pravdni postopek prekinilo do pravnomočne odločitve v zadevi Okrožnega sodišča v Mariboru III P 158/2022 zaradi rešitve predhodnega vprašanja uveljavitve predkupne pravice tožene stranke. Ker je bil postopek glede predhodnega vprašanja pravnomočno končan, so bili izpolnjeni pogoji za nadaljevanje tega postopka (drugi odstavek 208. člena ZPP).

2. Toženec izpodbija sklep v celoti, iz vseh pritožbenih razlogov. Pojasnjuje, da je predmet tega postopka izpraznitev in izročitev nepremičnine, ki je dom toženca. Drži, da je zadeva III P 158/2022 pravnomočno zaključena, a je treba upoštevati, da je toženec zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Z nadaljevanjem tega postopka bi bile kršene ustavno zagotovljene pravice do sodnega varstva, do zasebne lastnine in do nedotakljivosti stanovanja. V kolikor bi sodišče v tem postopku tožencu naložilo, da mora izprazniti nepremičnino in jo izročiti tožniku, naknadno pa bi Vrhovno sodišče ugodilo izrednemu pravnemu sredstvu, bi tožencu nastala nepopravljiva škoda.

4. V skladu s teorijo in ustaljeno sodno prakso

vložitev izrednih pravnih sredstev zoper pravnomočne odločbe o predhodnem vprašanju, ne predstavlja razloga za prekinitev postopka. Ker torej vložitev predloga za dopustitev revizije, na kar se sklicuje toženec v pritožbi, ne predstavlja razloga, ki bi preprečeval nadaljevanje postopka, je ta pritožbeni očitek neutemeljen. Na to presojo ne more vplivati niti pritožbeno navajanje, da gre v obravnavani zadevi za izročitev in izpraznitev nepremičnine, kjer toženec živi oziroma, da ta nepremičnina predstavlja njegov dom.

5. Tako ni mogoče pritrditi pritožbenim navedbam, da je sodišče zmotno ugotovilo in napačno uporabilo določbe pravdnega postopka ter, da je z odločitvijo o nadaljevanju postopka poseglo v toženčeve ustavne pravice.

6. Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere sodišče druge stopnje pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je sodišče druge stopnje pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

7. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo (četrti odstavek 163. člena ZPP).

Primerjaj VSL sklep II Cp 112/2023 z dne 20. 2. 2023, VSL sklep I Cp 491/2022 z dne 23. 3. 2022, VSL sklep I Cp 1578/2020 z dne 15. 10. 2020 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/1, 206/1-1, 208, 208/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.