VSL Sklep Cst 113/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-14

Mateja Levstek (preds.), mag. Polona Mlakar Adam (poroč.), Irena Dovnik

stečajni postopek nad pozneje najdenim premoženjem - zamudne obresti - terjatve upnikov - razdelitvena masa

V stečajnem postopku nad pozneje najdenim premoženjem se terjatve upnikov ne prijavijo znova, temveč se pri razdelitvi razdelitvene mase, dosežene z unovčenjem pozneje najdenega premoženja, upoštevajo samo terjatve, ki so bile priznane v stečajnem postopku nad stečajnim dolžnikom.

Ker zamudne obresti delijo usodo glavne denarne obveznosti, ki z dnem izbrisa iz registra na podlagi pravnomočnega sklepa o končanju stečajnega postopka ni prenehala, to posledično pomeni, da tudi niso prenehale teči zamudne obresti, kot akcesorna, na obstoj te obveznosti vezana pravica upnika.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep:

– v I. točki izreka spremeni tako, da se ugodi ugovoru upnika A. d. o. o.,

– v II. točki izreka razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek razdelitve.

II. Upnik A. d. o. o. sam krije svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor upnika A. d. o. o. (I. točka izreka), odločilo, da se prva splošna razdelitev opravi na podlagi končnega načrta prve splošne razdelitve z dne 23. 2. 2024 (PD 302), ki je sestavni del izreka in je objavljen hkrati z objavo sklepa (II. točka izreka), stečajnemu upravitelju odmerilo sorazmerni del nadomestila za razdelitev splošne razdelitvene mase (III. točka izreka).

2. Zoper I. in II. točko izreka navedenega sklepa se je upnik A. d. o. o. pravočasno pritožil zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Višjemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep v I. in II. točki izreka razveljavi in vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Priglasil je povračilo stroška sodne takse za pritožbo.

4. Če se premoženje, ki je pripadalo stečajnemu dolžniku, najde, potem ko je sodišče izdalo sklep o končanju stečajnega postopka, se na predlog upnika, ki je bil v stečajnem postopku nad dolžnikom upravičen opravljati procesna dejanja in do konca stečajnega postopka to njegovo upravičenje ni prenehalo, začne stečajni postopek nad tem premoženjem (prvi odstavek 380. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP). Okrožno sodišče na Ptuju je s sklepom St 002/2021 z dne 4. 8. 2021 začelo stečajni postopek nad pozneje najdenim premoženjem dolžnika B. d. o. o. - v stečaju, nad katerim je bil s pravnomočnim sklepom St 001/2011 z dne 11. 10. 2018 končan stečajni postopek.

5. V stečajnem postopku nad pozneje najdenim premoženjem se terjatve upnikov ne prijavijo znova, temveč se pri razdelitvi razdelitvene mase, dosežene z unovčenjem pozneje najdenega premoženja, upoštevajo samo terjatve, ki so bile priznane v stečajnem postopku nad stečajnim dolžnikom (drugi odstavek 380. člena ZFPPIPP). Sodišče je v izpodbijanemu sklepu ugotovilo, da je stečajni upravitelj ravnal v skladu z navedenim zakonskim določilom in v načrtu prve razdelitvene mase upošteval terjatve upnikov, ki so bil priznane v končnih seznamih preizkušenih terjatev v stečajnem postopku St 001/2011.

6. Pritožnik uveljavlja bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke 339. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP, ker je izrek izpodbijanega sklepa v nasprotju z razlogi v obrazložitvi. Sodišče prve stopnje je v izreku zavrnilo njegov ugovor zoper načrt prve splošne razdelitve in s tem pritrdilo stečajnemu upravitelju, da se terjatve, ki so bile priznane v stečajnem postopku St 001/2011, obrestujejo od 4. 8. 2021 (od dne začetka stečajnega postopka nad pozneje najdenim premoženjem) do 18. 1. 2024 (do dne načrta razdelitve). V obrazložitvi pa je sodišče prve stopnje zapisalo, da se obveznost izbrisane pravne osebe po višini ustali z dnem izbrisa gospodarske družbe iz sodnega registra, kar pomeni, da bi se moral pri teku zamudnih obresti upoštevati dan izbrisa, to je 2. 11. 2018, in zamudne obresti obračunati tudi za čas od 25. 10. 2011 (od dne začetka stečajnega postopka nad dolžnikom) do 2. 11. 2018 (do dne izbrisa pravne osebe). Hkrati izpodbijani sklep nima razlogov glede teka zamudnih obresti v obdobju od 2. 11. 2018 (od dne izbrisa pravne osebe) do 4. 8. 2021 (do dne začetka stečajnega postopka nad pozneje najdenim premoženjem). Pritožnik uveljavlja tudi zmotno uporabo materialnega prava, ker obveznosti dolžnika z izbrisom iz registra, na podlagi pravnomočnega sklepa o končanju stečajnega postopka, ne prenehajo. Ker so obresti akcesorne narave in zato delijo usodo glavnice, je po mnenju pritožnika nepravilno stališče sodišča prve stopnje, da se je z izbrisom družbe iz sodnega registra višina dolga ustalila.

7. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je na občni seji 21. 6. 2013 sprejelo načelno pravno mnenje

, da obveznosti kapitalske gospodarske družbe, nad katero je bil opravljen postopek stečaja, z izbrisom iz registra na podlagi pravnomočnega sklepa o končanju stečajnega postopka ne prenehajo. Med drugim je tudi pojasnilo, da za stališče, da s prenehanjem pravne osebe zaradi končanja stečajnega postopka ne prenehajo tudi njene obveznosti, govori tudi 380. člen ZFPPIPP: če se po končanju stečajnega postopka najde premoženje, ki je pripadalo stečajnemu dolžniku, se nad tem opravi stečajni postopek. Smisel stečajnega postopka je lahko le ta, da se dodatno poravnajo obveznosti stečajnega dolžnika. Zato je mnenju Vrhovnega sodišča Republike Slovenije logičen sklep, da je stečajni dolžnik prenehal, njegove obveznosti pa s tem oziroma zaradi tega (še) ne. In posledično tudi ne akcesorne, na obstoj teh obveznosti vezane pravice upnikov.

8. Zamudne obresti so določene kot civilna sankcija za zamudo, torej za kršitev obveznosti izpolniti denarno obveznost ob njeni zapadlosti (378. člen Obligacijskega zakonika – OZ). Zamudne obresti tečejo v obdobju od zapadlosti denarne obveznosti do njenega plačila. Po svoji pravni naravi so stranska terjatev glavne obveznosti in zanje je značilna njihova akcesornost. To pomeni, da niso samostojne in je njihova veljavnost odvisna od veljavnosti glavne denarne obveznosti. Ko preneha glavna obveznost, preneha tudi stranska obveznost. Za zamudne obresti torej velja načelo, da delijo usodo glavne denarne obveznosti.

9. Upoštevajoč navedeno materialnopravno naziranje je utemeljen pritožbeni očitek, da je zmotna ugotovitev sodišča prve stopnje, da se je obveznost gospodarske družbe z dnem njenega izbrisa iz sodnega registra po višini „ustalila“, ker so zamudne obresti prenehale teči, saj pravna oseba, ki je prenehala, ne more biti več v zamudi z izpolnitvijo obveznosti.

Ker zamudne obresti delijo usodo glavne denarne obveznosti, ki z dnem izbrisa iz registra na podlagi pravnomočnega sklepa o končanju stečajnega postopka ni prenehala, to posledično pomeni, da tudi niso prenehale teči zamudne obresti, kot akcesorna, na obstoj te obveznosti vezana pravica upnika.

10. Višje sodišče je glede na navedeno pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep v I. točki izreka spremenilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP) in ugodilo ugovoru upnika, da priznane terjatve v predlogu načrta prve splošne razdelitve niso pravilno obrestovane. Ugotovljena kršitev in načelo enakega obravnavanja upnikov (46. člen ZFPPIPP) terjata tudi razveljavitev II. točke izreka izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nov postopek razdelitve (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Upoštevaje naravo ugotovljene kršitve je višje sodišče ne more samo odpraviti, ne da bi s tem poseglo v ustavno pravico strank do pravnega sredstva (prvi odstavek 354. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Upoštevajoč materialnopravno naziranje, da glavne denarne obveznosti in zamudne obresti kot stranske obveznosti dolžnika niso prenehale z dnem njegovega izbrisa iz registra na podlagi pravnomočnega sklepa o končanju stečajnega postopka, naj se v novem postopku razdelitve pripravi in objavi nov načrt prve splošne razdelitve (363. člen ZFPPIPP) in v nadaljevanju postopa v skladu s 364. in 365. členom ZFPPIPP.

11. Upnik svoje pritožbene stroške krije sam na podlagi 129. člena ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 380, 380/1, 380/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 378

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.