VSK Sklep CDn 158/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-01-31

Sabina Vrčon (preds.), Berta Žorž (poroč.), mag. Peter Baša

dovoljenost pritožbe - nedovoljenost pritožbe - stavbna pravica - izvedena pravica - vknjižba stavbne pravice - izbris stavbne pravice - postopek po uradni dolžnosti - predlagalni postopek - pravni interes za vložitev predloga - zloraba procesnih pravic - prenehanje stavbne pravice - stečajni postopek

Vpis stavbne pravice kot nepremičnine sam zase ne predstavlja vpisa (realne) nepremičnine z vidika stvarnega prava. Gre za vpis tehnične narave, na podlagi posebnega pravila prvega odstavka 20.a člena ZZK-1 o vpisovanju stavbne pravice v zemljiško knjigo. Namenjen je preglednejšemu prikazu stvarnopravnih razmerij, ki nastanejo v zvezi s stavbno pravico. Zemljiškoknjižna sodnica je pravilno pojasnila, da je treba izbrisati tudi vpis stavbne pravice kot nepremičnine, ki v postopku Dn 127320/2017 ni bila izbrisana (bi pa morala biti).

I. Pritožba zoper del sklepa o dovolitvi izbrisa nepremičnine k.o. 0000 [...] stavbna pravica 9005 se zavrne, v preostalem delu (kolikor se nanaša na dovolitev izbrisa nepremičnine k.o. 0000 [...] stavbna pravica 9002 in na hipoteko ID pravice 18825298) pa se zavrže.

1. Iz spisovnih podatkov je razvidno, da se je ta zemljiškoknjižna zadeva začela na predlog A., družbe za proizvodnjo, inženiring in trgovanje d.o.o., zaradi dovolitve izbrisa (-) nepremičnine k.o. 0000 [...] stavbna pravica 9002,

(-) nepremičnine k.o. 0000 [...] stavbna pravica 9005,

slednje skupaj s pri njej vpisano hipoteko ID pravice 18825298. Kot listino, ki je podlaga za vpis, je navedel sklep o izročitvi nepremičnin kupcu Okrožnega sodišča v Mariboru St 6209/2014 z dne 9. 3. 2017.

2. Iz spisovnih podatkov nadalje izhaja, da se je predlagatelj na podlagi citiranega sklepa (kot kupec v stečajnem postopku) že leta 2017 vpisal kot lastnik več nepremičnin v k.o. 0000 [...],

med drugim zemljiških parcel 889/15, 889/16 in 889/8. Tedaj sta bila med drugim opravljena tudi izbrisa dveh izvedenih stavbnih pravic in sicer (1.) stavbne pravice ID pravice 16231594, vpisane pri zemljiških parcelah 889/15, 889/16 in 889/8

in (2.) stavbne pravice ID pravice 16341103, vpisane pri zemljiški parceli 889/8,

ni pa prišlo tudi do izbrisa teh stavbnih pravic kot nepremičnin. Gre za stavbni pravici ID znak 0000-9002 in ID znak 0000-9005, glede katerih teče ta postopek. Kot imetnik prve je v zemljiški knjigi vpisan B., gradbeništvo, izgradnja energijskih objektov in trgovina d.o.o. (matična številka [...]), kot imetnik stavbne pravice ID znak 0000-9005 pa je vpisana družba C. proizvodnja električne energije d.o.o. (v nadaljevanju nasprotna udeleženka in/ali C.).

3. Zemljiškoknjižna sodniška pomočnica izbrisa ni dovolila, češ da gre za že razsojeno stvar. Predlagatelj je zoper tako odločitev vložil ugovor.

4. Z izpodbijanim sklepom je zemljiškoknjižna sodnica ugovoru ugodila in izbrise obeh navedenih nepremičnin, pa tudi hipoteke dovolila, kot je podrobneje opredeljeno v izreku sklepa.

5. Nasprotna udeleženka C. v pritožbi navaja, da je imetnica obeh stavbnih pravic in predlaga, da pritožbeno sodišče odločitev spremeni tako, da predlog v celoti zavrže, podrejeno pa napadeni sklep v celoti razveljavi in zadevo vrne v nov postopek. Navaja, da bi bil predlagatelj postopka lahko le Okrožno sodišče v Mariboru, ki je izdalo sklep o izročitvi nepremičnin kupcu St 6209/2014 z dne 9. 3. 2017. Predlagatelj niti nima pravnega interesa za konkretni predlog glede na to, da se stavbna pravica nanaša na tretjo osebo. Predlog predstavlja zlorabo procesnih pravic, saj si predlagatelj želi le izboljšati njegov pravni položaj v obstoječih pravdah z nasprotnim udeležencem in sicer v: 1. pravdi pred Okrajnim sodiščem v Mariboru I P 675/2019, v kateri nastopa kot tožnik in zatrjuje, da je stavbna pravica prenehala ter zahteva odstranitev oprema nasprotnega udeleženca v trafo postaji; 2. pravdi pred Okrožnim sodiščem v Mariboru I Pg 367/2021, kjer udeleženec zahteva vpis zdaj sporne stavbne pravice v zemljiško knjigo tudi na drugih nepremičninah v lasti predlagatelja. Na zlorabo prava kaže tudi dejstvo, da je v zadevi Sdn 468/2021 s sklepom z dne 15. 3. 2022 odločeno, da se stavbne pravice ne morejo izbrisati. Prenos lastninske in drugih pravic na kupca v stečajnem postopku ureja 342. člen Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju,

ki v zvezi s stavbno pravico na nepremičnini, ki je bila predmet nakupa v stečajnem postopku določa, da s plačilom kupnine stavbna pravica preneha, če je bila pridobljena po trenutku, od katerega učinkuje začetek stečajnega postopka. Stavbna pravica 0000-9002 in stavbna pravica 0000-9005 pa sta bili ustanovljeni oz. vpisani v zemljiško knjigo dne 7. 11. 2011 oz. dne 3. 12. 2012, kar je pred začetkom stečajnega postopka, ki se je začel 15. 12. 2014. Sklep St 6209/2014 z dne 9. 3. 2017 ne more predstavljati veljavne pravne podlage za izbris spornih stavbnih pravic. Tudi iz sklepa o izročitvi nepremičnin kupcu ne izhaja, da bi na kupljenih nepremičninah prenehale tudi stavbne pravice. V nadaljevanju se nasprotni udeleženec sklicuje na prvi odstavek 89. člena Zakona o zemljiški knjigi

in povzema vsebino drugega odstavka tega člena. Navaja, da se glede na 96. člen ZZK-1 ta določba uporablja tudi za vpise na podlagi sklepov stečajnega sodišča in ne določa izbrisa stavbnih pravic. V nadaljevanju nasprotni udeleženec še navaja, da je sporni stavbni pravici ID znak 0000-9002 in ID znak 0000-9005 pridobil s sklenitvijo (pritožbi priložene) Pogodbe o izčlenitvi s prevzemom, sklenjene s prenosno družbo in pravnim prednikom Č. d.o.o. v notarskem zapisu SV 1145/2015 z dne 9. 7. 2015. Družba Č. d.o.o. pa je pravici pridobila od njenih pravnih prednikov, to je izbrisanih družb B. d.o.o. (predhodnik D. d.o.o.), E. d.o.o. in F. d.o.o. V skladu s šestim odstavkom 623. člena ZGD-1 je prevzemna družba - nasprotni udeleženec univerzalni pravni naslednik prenosne družbe. Stavbni pravici je pridobil pred izdajo sklepa o izročitvi nepremičnin kupcu. Stavbni pravici sta bili ves čas vpisani v zemljiško knjigo in na to stanje se je glede na načelo zaupanja lahko utemeljeno zanesel, zlasti ker gre za aktivno izvrševani oz. nujno potrebni stavbni pravici za obratovanje sončne elektrarne. Iz omenjene pogodbe o izčlenitvi izrecno izhaja, da se na nasprotnega udeleženca prenese stavbna pravica 0000-9005, vknjižena pri parceli 889/8. Ker je bila ustanovljena za 25 let, gre za še vedno veljavno pravico. Pri parceli 889/8 je bila ustanovljena tudi stavbna pravica 9002, na podlagi pogodbe z dne 26. 9. 2011 in tudi ta je aktivna in velja do 26. 9. 2046. Iz zgodovinskih izpiskov za parcele 889/15, 889/16 in 889/8 tudi ne izhaja, da bi podlago za izbris pravic 9002 in 9005 pri teh parcelah dejansko predstavljal sklep o izročitvi nepremičnin St 6209/2014 z dne 9. 3. 2017. Stečajni postopek tako v ničemer ne more vplivati na obstoj spornih stavbnih pravic, pridobljenih pred začetkom stečajnega postopka.

6. Nasprotna udeleženka v pritožbi navaja, da izpodbija sklep zemljiškoknjižne sodnice v celoti, pri čemer pritožbeno sodišče ugotavlja, da pritožba ni dovoljena, kolikor se nanaša na dovolitev izbrisa nepremičnine stavbna pravica ID znak 0000-9002 in na hipoteko ID pravice 18825298. Nasprotna udeleženka ni izkazala, da bi vsebinsko pretresanje v tem segmentu vplivalo na njen pravni položaj.

7. Navedbe, češ da je imetnica stavbne pravice ID znak 0000-9002, niso utemeljene. Relevantni zemljiškoknjižni podatki (predočeni že v 2. točki te obrazložitve) tega ne izkazujejo. Tudi sicer so trditve, da je univerzalna pravna naslednica družbe Č. d.o.o. - v stečaju

(slednja je po registrskih podatkih pravna naslednica vknjižene imetnice) nelogične in pravno nesprejemljive. Pritožnica jih namreč gradi na pogodbi o izčlenitvi s prevzemom, sklenjeni s prenosno družbo Č. d.o.o. z dne 9. 7. 2015 oz. dejstvu, da iz nje izrecno izhaja, da se na nasprotnega udeleženca prenese stavbna pravica 0000-9005 ter na določbi šestega odstavka 623. člena Zakona o gospodarskih družbah. Relevantne pravne povezave, ki bi se kakorkoli nanašala na stavbno pravico ID znak 0000-9002, ne navede. Odločitev o izbrisu stavbne pravice ID znak 0000-9002 se torej ne nanaša na družbo C. oz. njene pravice, zato C. nima pravice do pritožbe zoper ta del odločitve.

8. Slednje velja tudi glede odločitve o hipoteki ID pravice 18825298. C. ni imetnica te izvedene pravice. Hipotekarna upnica je po zemljiškoknjižnih podatkih G. d.d. Ljubljana. Hipoteka po zemljiškoknjižnih podatkih obremenjuje nepremičnino stavbna pravica ID znak 0000-9005. Kot imetnica s hipoteko obremenjene nepremičnine je vpisana pritožnica, kar vodi k sklepu, da ji izbris hipoteke ni v škodo, temveč v korist. Da bi bilo drugače oz. da bi odločitev o pritožbi v zvezi s hipoteko izboljšala njen pravni položaj, se ne trdi.

9. To je narekovalo zavrženje nedovoljene pritožbe, kot izhaja iz I. točke izreka tega sklepa (četrti odstavek 343. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom Zakona o nepravdnem postopku ter 1. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

O zavrnitvi pritožbe, kolikor se nanaša na dovolitev izbrisa nepremičnine stavbne pravice ID znak 0000-9005:

10. Stavbna pravica je izvedena stvarna pravica, ki omejuje lastninsko pravico na nepremičnini (glej 2. in 256. člen SPZ ter peti odstavek 13.a člena ZZK-1).

11. ZZK-1 vsebuje posebno pravilo o njenem vpisovanju v zemljiško knjigo v prvem odstavku 20.a člena (v zvezi s tretjim odstavkom 11. člena ZZK-1). Vsaka stavbna pravica se vpiše (-) kot izvedena pravica pri osnovnem pravnem položaju nepremičnine (zemljiške parcele) in hkrati (-) kot nepremičnina in pri njej podatki o osebi, ki je imetnik stavbne pravice.

12. Tu obravnavana stavbna pravica je bila dovoljena in izvedena z učinkom od 3. 12. 2012, v breme zemljiške parcele 889/8. Šlo je za vpis izvedene stavbne pravice ID pravice 1634110 in s tem povezani vpis (navidezne) nepremičnine - stavbne pravice ID znak 0000-9005. Ni sporno, da je bila stavbna pravica kot izvedena stvarna pravica na podlagi sodnega sklepa o izročitvi nepremičnin kupcu St 6209/2014 z dne 9. 3. 2017 v postopku Dn 127320/2017 izbrisana. C. se glede na vsebino svoje pritožbe s tem ne strinja in meni, da bi morala biti oz. ostati še vedno vpisana. Zato se protivi tudi v tej zadevi predlaganemu izbrisu.

14. Pritožnica ne upošteva, da je sklep o dovolitvi izbrisa sporne pravice Dn 127320/2017 z dne 4. 7. 2017 pravnomočen in izveden. Zaradi jasnosti velja dodati, da ga ni izpodbijala, vročen pa ji je bil 6. 7. 2017. Vprašanja izbrisa te stvarne izvedene pravice v sedanjem zemljiškoknjižnem postopku ne more več odpirati. Kar se tiče vpisa stavbne pravice kot nepremičnine, pa ta sam zase seveda ne predstavlja vpisa (realne) nepremičnine z vidika stvarnega prava. Gre za vpis tehnične narave, na podlagi zgoraj predstavljenega posebnega pravila prvega odstavka 20.a člena ZZK-1 o vpisovanju stavbne pravice v zemljiško knjigo ter je namenjen preglednejšemu prikazu stvarnopravnih razmerij, ki nastanejo v zvezi s stavbno pravico.

Zemljiškoknjižna sodnica je pravilno pojasnila, da je treba izbrisati tudi vpis stavbne pravice kot nepremičnine, ki v postopku Dn 127320/2017 ni bila izbrisana (bi pa morala biti).

15. Zmotno je pritožbeno stališče, da predlagalni postopek ni mogoč oz. da bi bil postopek lahko izveden le na podlagi predloga (pravilno obvestila) stečajnega sodišča, torej v postopku, začetem po uradni dolžnosti (glej še 46. člen ZZK-1). Tedaj, ko zakon določa, da se odloča po uradni dolžnosti, lahko sodišče odloča tudi na podlagi zemljiškoknjižnega predloga. Tako predvideva četrti odstavek 125. člena ZZK-1. Nadalje je napačno pritožbeno stališče, da predlagatelj nima pravnega interesa za konkretni predlog. Nasprotna udeleženka v svoji pritožbi sama pojasnjuje okoliščine, ki kažejo na pravni interes predlagatelja, nesporno lastnika zemljiške parcele 889/8. Z navedbami o predlagateljevi zlorabi procesnih pravic oz. zlorabi prava pritožnica ne prepriča. Obstoj sporov, ki jih povzema, sam zase ne vodi k sklepanju o zlorabi. Enako velja za pritožbeno sklicevanje na izid postopka Dn 218255/2020, v katerem predlagatelj po neprerekanih ugotovitvah ni sodeloval. Pritožbeno sodišče se v zvezi s tem strinja z argumenti sodišča prve stopnje.

16. V zvezi z materialno pravnim naziranjem pritožnice o uporabi pravil ZFPPIPP in ZZK-1 pa pritožbeno sodišče dodaja, da je enostransko in zavajajoče. Izpostavlja del prvega odstavka 342. člena ZFPPIPP, ki določa, da v stečajnem postopku s plačilom kupnine prenehajo stavbne pravice, ki so bile pridobljene po trenutku, od katerega učinkuje začetek stečajnega postopka. Vendar pa je to le ena od relevantnih časovnih okoliščin, na katero ZFPPIPP,

posledično pa tudi ZZK-1 (v drugem odstavku 96. člena ZZK-1 v zvezi s tretjim odstavkom 89. člena ZZK-1), navezujeta prenehanje oz. pogoje za zemljiškoknjižni izbris stavbne pravice. Drugi v zakonu predvideni časovni mejnik je trenutek učinkovanja vpisa najzgodnejše hipoteke, ki omejuje kupljeno nepremičnino (glej prvo alinejo 3. točke prvega odstavka 342. člena ZFPPIPP in drugi odstavek 96. člena ZZK-1). Pritožba je obšla tudi pojasnilo sodišča, da je za izbris obravnavane stavbne pravice relevanten drugo navedeni mejnik. Oprto je na ugotovitev, da je bila najzgodnejša hipoteka vpisana z učinkom izpred začetka učinkovanja sporne stavbne pravice. Te ugotovitve pritožnica konkretizirano ne napada.

17. Glede na okoliščine tega primera pritožnica niti s sklicevanjem na prvi oz. drugi odstavek 89. člena ZZK-1 ne more uspeti. Stališče, da bi moral izrek sklepa o izročitvi nepremičnin, ki je podlaga za vpis, izrecno določati izbris stavbne pravice, je prav tako zmotno. Zakon za tovrstne primere nima take zahteve.

18. Pritožbeno sodišče, ki ni našlo niti kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, je neutemeljeno pritožbo zoper del sklepa o dovolitvi izbrisa nepremičnine stavbne pravice ID znak 0000-9005 zavrnilo na podlagi 2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1.

V nadaljevanju stavbna pravica ID znak 0000-9002.

V nadaljevanju stavbna pravica ID znak 0000-9005.

Vse v nadaljevanju navedene nepremičnine so na območju iste k.o., zato tega podatka sodišče ne bo več navajalo.

Njen imetnik je bil po podatkih zemljiške knjige vsakokratni lastnik nepremičnine SP 9002.

Njen imetnik je bil po podatkih zemljiške knjige vsakokratni lastnik nepremičnine SP 9005.

V tem postopku jo zastopa stečajni upravitelj.

Tako zakonodajalec in teorija: Predlog ZZK-1C, EPA 1481-V in N. Plavšak, Stvarno pravo, Komentar Zakona o zemljiški knjigi, Tax-Fin-Lex, Ljubljana 2022, stran 123-124.

V drugi alineji 3. točke prvega odstavka 342. člena.

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 11, 11/3, 13a, 13a/5, 20a, 20a/1, 46, 89, 89/1, 89/2, 89/3, 96, 96/2, 120, 120/2 125 125/4 161 161/2 161/2-1

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 2, 256

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 623, 623/6

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 342, 342/1, 342/1-3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.