VSC Sklep I Cp 475/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-02-01

Tatjana Kamenšek Krajnc (preds.), Petra Robič Verbovšek (poroč.), Katarina Lenarčič

negatorna tožba - obstoj služnosti - predhodno vprašanje - prekinitev postopka - načelo ekonomičnosti postopka - smotrnost prekinitve postopka zaradi reševanja predhodnega vprašanje - reševanje predhodnega vprašanja

Sodišče prve stopnje je v skladu z načelom ekonomičnosti postopka v obravnavani zadevi (vznemirjanja zaradi peš hoje in vožnje ter vleke lesa) postopek utemeljeno prekinilo do pravnomočne rešitve zadeve P 83/2021 sodišča prve stopnje (spor o obstoju stvarne služnosti peš hoje in voženj). Tožnika sklep sodišča prve stopnje konkretizirano izpodbijata le v delu zatrjevanega vznemirjanja z vleko lesa, glede tega pa je v delu, ko zatrjujeta vznemirjanje po delu nepremičnine tožnikov, glede katerega toženca uveljavljata stvarno služnost, vprašanje obstoja stvarne služnosti predhodno vprašanje – ugotovitev obstoja stvarne služnosti na nepremičnini tožnikov v tem delu izključuje to zatrjevano vznemirjanje tožnikov. Torej bo v tem delu pomembno razjasnjevanje dejanskega stanja z zaslišanjem istih prič kot v postopku P 83/2021, ne glede na morebitno dodatno izvajanje dokazov v zvezi z delom trditev, ki se nanašajo na vznemirjanje zaradi vleke lesa po delu nepremičnine, glede katerega toženca stvarne služnosti ne uveljavljata (1. točka prvega odstavka 206. člena ZPP).

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom prekinilo pravdni postopek v zadevi opr. št. P 84/2021 do pravnomočne rešitve pravdne zadeve Okrajnega sodišča v Žalcu opr. št. P 83/2021.

2. Tožnika zoper sklep sodišča prve stopnje vlagata pravočasno laično pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP. Predlagata, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep sodišča prve stopnje razveljavi in odloči, da se postopek ne prekine ter se nadaljuje oziroma da se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje, tožencema pa naloži povrnitev plačane sodne takse, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Navajata, da je zatrjevano vznemirjanje solastninske pravice na nepremičnini z ID znakom XXX 121/2 (v nadaljevanju nepremičnina tožnikov) v zadevi P 84/2021 širše kot zatrjevanje tožencev v zadevi P 83/2021 o priposestvovanju stvarne služnosti hoje in voženj, saj sta toženca solastninsko pravico vznemirjala tudi z vleko lesa po severovzhodnem delu nepremičnine tožnikov. Zato se toženca z ugovorom o priposestvovanju služnostne pravice ne moreta braniti pred tožbenim zahtevkom o vznemirjanju solastninske pravice v delu, kjer se jima očita vleka lesa po severovzhodnem delu nepremičnine tožnikov. Te služnosti namreč nista mogla priposestvovati, saj takšna služnost sploh ne obstaja in je pravni red ne pozna. Ugovor priposestvovanja služnosti se torej ne more nanašati na priposestvovanje služnosti vleke lesa. Zato bo treba v obravnavani zadevi v vsakem primeru izvesti vse predlagane dokaze in zaslišati iste priče kot v zadevi P 83/2021 v zvezi z vznemirjanjem solastninske pravice glede vleke lesa po severovzhodnem delu nepremičnine tožnikov in ob takšnem izvajanju dokazov ne bo upoštevano načelo ekonomičnosti, smotrnosti in pospešitve postopka. S prekinitvijo se bo obravnavani postopek le po nepotrebnem zavlekel in bo kršena pravica do sodnega varstva brez nepotrebnega odlašanja.

3. Pritožba je bila na podlagi 344. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP vročena tožencema, ki sta nanjo po pooblaščenki odgovorila. V odgovoru na pritožbo predlagata, da pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrne in tožnikoma naloži povrnitev stroškov tožencev odgovora na pritožbo. Obrazloženo nasprotujeta pritožbenim navedbam ter pritrjujeta stališču in razlogom sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu. Dodajata, da zatrjujeta služnost peš hoje in voženj z osebnimi vozili in prikolico, traktorskimi vozili in prikolico ter traktorskimi priključki, dostavnimi vozili in manjšimi tovornjaki, motornim kolesom in kolesom, les pa je mogoče odpeljati s traktorjem in prikolico, kar ni vleka lesa, ampak gre za služnost voženj.

5. Predmet pritožbenega preizkusa je sklep sodišča prve stopnje o prekinitvi postopka do pravnomočne rešitve zadeve P 83/2021 istega sodišča. Tožnika kot solastnika nepremičnine (parcela 121/2) v obravnavani zadevi (P 84/2021) zatrjujeta vznemirjanje njune solastninske pravice na tej nepremičnini zaradi hoje in voženj tožencev po severnem delu nepremičnine tožnikov (toženca uporabljata nepremičnino brez soglasja tožnikov) ter zaradi vleke lesa, ko sta toženca podrto drevo (ki je padlo z nepremičnine tožencev na nepremičnino tožnikov) brez soglasja tožnikov odstranila s kmetijskim strojem v smeri od severozahodnega dela proti severovzhodnem delu nepremičnine tožnikov (vlekla sta drevo po vinogradu tožnikov do domnevne sporne poti in v nadaljevanju do javne ceste, namesto da bi ga povlekla na svoje zemljišče). S tožbo sta od tožencev zahtevala, da prenehata s peš hojo in vožnjo z osebnimi, tovornimi in gospodarskimi vozili po severnem delu nepremičnine tožnikov ter spravilom lesa po severozahodnem delu nepremičnine tožnikov.

Toženca sta ugovarjala, da imata priposestovano stvarno služnost, zato ne gre za vznemirjanje (so)lastninske pravice tožnikov, in predlagala prekinitev postopka do pravnomočnosti rešitve pravdne zadeve P 83/2021 istega sodišča (spor med pravdnima strankama o ugotovitvi obstoja stvarne služnosti tožencev na nepremičnini tožnikov).

Tožnika sta prekinitvi nasprotovala, ker od tožencev nista zahtevala le prenehanja vznemirjanja lastninske pravice zaradi dostopanja, peš hoje in voženj (z osebnimi in ostalimi vozili) preko njune nepremičnine, ampak sta zahtevala tudi prenehanje vznemirjanja zaradi vleke lesa po severovzhodnem delu nepremičnine tožnikov.

6. Sodišče prve stopnje je v razlogih izpodbijanega sklepa ugotovilo (kar ni pritožbeno izpodbijano), da med pravdnima strankama že teče pravdni postopek pod opr. št. P 83/2021 o tem, ali na nepremičnini tožnikov (parcela 121/2) obstoji stvarna služnostna pravica voženj in peš hoje tožencev. Iz obrazložitve izpodbijanega sklepa sodišča prve stopnje izhaja, da je sodišče prve stopnje pravdni postopek P 84/2021 prekinilo zaradi ekonomičnosti postopka (da se ne bi podvajala izvedba dokazov z zaslišanjem številnih predlaganih prič v obeh postopkih - P 83/2021 in P 84/2021) do pravnomočne rešitve zadeve istega sodišča pod opr. št. P 83/2021, ker je presodilo, da je ugotovitev obstoja stvarne služnosti na nepremičnini tožnikov (služnostna pravica voženj in peš hoje tožencev) predhodno vprašanje v obravnavani zadevi (P 84/2021). Zaključek sodišča prve stopnje je pravilen.

7. Po 1. točki prvega odstavka 206. člena ZPP sodišče odredi prekinitev postopka, če sklene, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja (13. člen

). Kot je sodišče prve stopnje pravilno pojasnilo, predhodno vprašanje predstavlja vprašanje o obstoju ali neobstoju kakšne pravice oziroma pravnega razmerja, od rešitve katerega je odvisna meritorna odločitev o glavni stvari. Sodišče mora pri reševanju predhodnih vprašanj ravnati v skladu z načelom ekonomičnosti, smotrnosti in pospešitve postopka ter upoštevati pravico do sodnega varstva brez nepotrebnega odlašanja.

8. Pritožba konkretizirano ne izpodbija (sicer pravilnega) zaključka sodišča prve stopnje, da je vprašanje obstoja služnostne pravice predhodno vprašanje v delu glede zatrjevanega vznemirjanja tožencev s peš hojo in vožnjo. Pač pa pritožnika sklep sodišča obrazloženo izpodbijata z razlogi, ki se nanašajo na nestrinjanje s prekinitvijo postopka zaradi zatrjevanega vznemirjanja z vleko lesa, za katerega trdita, da ni predmet presoje v zadevi P 83/2021. Tudi v zvezi s takšnimi trditvami, kot to izpostavlja pritožbeno sodišče, pa gre razumeti, da se njune navedbe o vznemirjanju, podane tekom postopka na prvi stopnji, vsaj v delu

nanašajo tudi na tisti del nepremičnine tožnikov, glede katerega sedanja toženca v drugi pravdi uveljavljata obstoj stvarne služnosti, zaradi česar vprašanje obstoja zatrjevane stvarne služnosti po severnem delu nepremičnine parc. št. 121/2 predstavlja predhodno vprašanje tudi v zvezi z zatrjevanim vznemirjanjem tožnikov zaradi vleke lesa. Torej bo tudi v tem delu pomembno razjasnjevanje dejanskega stanja glede peš hoje in voženj z zaslišanjem istih prič kot v postopku P 83/2021, ne glede na morebitno, če se bo to izkazalo za potrebno, dodatno izvajanje dokazov v zvezi z delom trditev, ki se nanašajo na vznemirjanje zaradi vleke lesa po delno drugem delu nepremičnine, glede katerega toženca stvarne služnosti ne uveljavljata (1. točka prvega odstavka 206. člena ZPP).

9. Kljub temu, da se po pritožbenem stališču toženca glede trditev, ki se nanašajo na po tožnikih zatrjevano vznemirjanje z vleko lesa, res ne moreta uspešno (v celoti) ubraniti z ugovorom o priposestvovanju služnostne pravice, pa se sklop navedb glede zatrjevanega vznemirjanja z vleko lesa po delu nepremičnine tožnikov nanaša tudi na del nepremičnine, glede katere toženca uveljavljata stvarno služnost; zato je sodišče prve stopnje v skladu z načelom ekonomičnosti postopka v obravnavani zadevi postopek utemeljeno prekinilo (1. točka prvega odstavka 206. člena ZPP).

10. Glede na obrazloženo je pritožba tožnikov neutemeljena, pritožbeno sodišče pa tudi ni našlo kršitev, na obstoj katerih po drugem odstavku 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP pazi po uradni dolžnosti. Pritožbo tožnikov je zato kot neutemeljeno zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

11. Ker je odločitev o stroških postopka odvisna od končnega uspeha strank v postopku, se odločitev o stroških tega pritožbenega postopka pridrži za končno odločbo (četrti odstavek 163. člena ZPP).

Po prvem odstavku 13. člena ZPP lahko sodišče, kadar je odločba sodišča odvisna od predhodne rešitve vprašanja, ali obstaja kakšna pravica ali pravno razmerje (predhodno vprašanje), pa o njem še ni odločilo sodišče ali kakšen drug pristojen organ, samo reši to vprašanje, če ni s posebnimi predpisi drugače določeno. Po drugem odstavku 13. člena ZPP ima rešitev predhodnega vprašanja pravni učinek samo v pravdi, v kateri je bilo vprašanje rešeno.

Glej tudi V. Rijavec, Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 2. knjiga, Založba Ur. l. RS in GV Založba, 2006, str. 306-307.

Glej navedbe pod točko III tožbe in pod točko VIII prve pripravljalne vloge tožečih strank.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 13, 206, 365

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.