VSL Sklep Cst 123/2024
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-05-28

Mateja Levstek (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), mag. Polona Mlakar Adam

postopek osebnega stečaja - preizkus terjatev v stečajnem postopku - predlog za odlog preizkusa terjatev

Bistvena predpostavka za uporabo zakonskega določila 1. točke šestega odstavka 383. člena ZFPPIPP je, da je v postopku osebnega stečaja začet postopek odpusta obveznosti. V takem primeru namreč traja stečajni postopek do poteka preizkusnega obdobja, tudi kadar je stečajna masa neznatna in bi bili po splošnem pravilu, določenem v prvem odstavku 378. člena ZFPPIPP, že ob izdelavi otvoritvenega poročila izpolnjeni pogoji za končanje brez razdelitve upnikom.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom upraviteljev predlog za odlog preizkusa terjatev zavrnilo.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožila upraviteljica zaradi bistvene kršitve določb postopka ter zmotne uporabe materialnega prava. Predlagala je razveljavitev izpodbijanega sklepa.

4. Kot izhaja iz izpodbijanega sklepa, je upraviteljica predlagala odlog preizkusa terjatev, ker stečajne mase ni oziroma je ta neznatne vrednosti in ne zadošča niti za stroške stečajnega postopka. Ker je sodišče prve stopnje ugotovilo, da niso izpolnjeni pogoji iz 1. točke šestega odstavka 383. člena ZFPPIPP, saj postopek odpusta obveznosti ni začet, je predlog zavrnilo.

5. Upraviteljica odločitev sodišča prve stopnje (med drugim) izpodbija z navedbami, da iz otvoritvenega poročila izhaja, da v tem postopku osebnega stečaja ni stečajne mase in tako ni izgledov, da bi prišlo do poplačila upnikov. Preizkus terjatev je po njenem mnenju brezpredmeten, kljub temu, da stečajna dolžnica ni podala predloga za odpust obveznosti, saj iz ustaljene sodne prakse in ZFPPIPP izhaja, da ni namen postopka osebnega stečaja, da upniki pridobijo izvršilni naslov za neplačane terjatve, pač pa je primarni namen postopka osebnega stečaja poplačilo upnikov. Ker do tega v konkretnem postopku ne bo prišlo, bi morala upraviteljica brez plačila opraviti preizkus terjatev, da bi upniki pridobili izvršilni naslov.

6. Pritožbenim navedbam ni mogoče slediti. ZFPPIPP v prvi točki šestega odstavka 383. člena določa, da če je sodišče izdalo sklep o začetku postopka za odpust obveznosti, se v postopku osebnega stečaja peti odstavek 378. člena tega zakona smiselno uporablja tako, da sodišče na predlog upravitelja in po prejemu otvoritvenega poročila upravitelja odloči, da se preizkus terjatev ne opravi (i) če stečajni dolžnik nima prejemkov, ki bi ob upoštevanju izločitev ali omejitev iz drugega ali tretjega odstavka 389. člena tega zakona spadali v stečajno maso, ali če je znesek teh prejemkov neznaten in (ii) če stečajni dolžnik nima drugega premoženja, ki bi spadalo v stečajno maso, ali je to premoženje neznatne vrednosti.

7. Bistvena predpostavka za uporabo navedenega zakonskega določila je, da je v postopku osebnega stečaja začet postopek odpusta obveznosti. V takem primeru namreč traja stečajni postopek do poteka preizkusnega obdobja, tudi kadar je stečajna masa neznatna in bi bili po splošnem pravilu, določenem v prvem odstavku 378. člena ZFPPIPP, že ob izdelavi otvoritvenega poročila izpolnjeni pogoji za končanje brez razdelitve upnikom. Zato so v šestem odstavku 383. člena ZFPPIPP določena pravila o smiselni uporabi petega odstavka 378. člena ZFPPIPP za ta položaj. Če ti pogoji niso izpolnjeni, sodišče ne more odločati o tem, da se preizkus ne opravi (niti o odlogu preizkusa terjatev). Zgolj v primeru, da je bil začet postopek odpusta obveznosti in so izpolnjeni pogoji za končanje brez razdelitve upnikom, sodišče s posebnim sklepom odloči, da se preizkus terjatev ne opravi (1. točka šestega odstavka 383. člena ZFPPIPP) in če se

med trajanjem stečajnega postopka (ki ga zaradi začetka postopka preizkusa obveznosti ni mogoče končati pred potekom preizkusnega obdobja) najde premoženje, ki ni bilo upoštevano v otvoritvenem poročilu, ali stečajni dolžnik med postopkom pridobi premoženje, ki spada v stečajno maso, ter se tako izpolnijo pogoji za razdelitev upnikom, spremeni ta sklep tako, da pozneje odloči, da se preizkus opravi (2. točka šestega odstavka 383. člena ZFPPIPP). Vprašanje pridobitve izvršilnega naslova kot stranskega učinka preizkusa terjatev v postopku osebnega stečaja za pravilno uporabo 1. točke šestega odstavka 383. člena ZFPPIPP ne more biti odločilnega pomena, kot to zmotno meni upraviteljica. To pa pomeni, da upraviteljica s pritožbenimi razlogi ne more uspeti.

8. Višje sodišče je s tem odgovorilo na pritožbene navedbe, ki so relevantne za presojo pravilnosti izpodbijanega sklepa (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP). Izpodbijani sklep je pravilen, izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi pa niso podani. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 383, 383/6, 383/6-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.