VSK Sklep I Cp 679/2023
Sodna praksa višjih sodišč, 2024-03-27

Sabina Vrčon (preds.), mag. Peter Baša (poroč.), Berta Žorž

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

zbirka listin - vpogled v zbirko listin - prepis listine - vsebina predloga - upravičen interes - nekonkretiziranost predloga

Podani predlog ne vsebuje ustrezno konkretiziranega opisa okoliščin, kako so zahtevane listine povezane s pravdami, ki jih predlagatelj omenja, oziroma zakaj so pomembne in relevantne za razjasnitev dejanskega stanja. Sodišče prve stopnje je utemeljeno zaključilo, da upravičenega interesa ni izkazal. Splošno navajanje o fiktivnosti in ničnost pravnih poslov zahtevanemu standardu po prvem odstavku 196. člena ZZK-1 ne zadosti.

I. Pritožba se zavrne in izpodbijani sklep potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog predlagateljice za izdajo prepisa listin.

2. Zoper to odločitev se pritožuje predlagateljica. Ponavlja svoje navedbe, ki jih je podala v predlogu. Meni, da je sodišče prve stopnje preveč togo uporabilo določbo 196. člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1). Vsebina zahtevanih listin je relevantna za razjasnitev dejanskega stanja v pravdnih postopkih. Na tej podlagi bi lahko predlagateljica ugotovila, kako je potekal prenos izdanih zemljiškoknjižnih pisem, kdaj so bila izročena končnemu imetniku in druge pomembne okoliščine. Zemljiškoknjižni dolg je bil ustvarjen zaradi izogibanja poplačila resničnih upnikov stečajnega dolžnika A. A., saj časovno sovpada z insolventnostjo predlagatelja. Zahtevane listine vplivajo na pravni položaj predlagatelja v sodnih postopkih.

4. Predlagateljica je zahtevala prepis oziroma posredovanje listin, ki so tako ali drugače povezane z zatrjevano ustanovitvijo zemljiških dolgov z notarskim zapisom SV 262/10 z dne 9. 3. 2010, na več parcelah v katastrski občini 0000 A. (parcele št. 340 s poddelivkami)

. Po oceni pritožbenega sodišča je sodišče prve stopnje utemeljeno zaključilo, da upravičenega interesa ni izkazala. Podani predlog namreč ne vsebuje ustrezno konkretiziranega opisa okoliščin, kako so te listine povezane s pravdami, ki jih omenja, oziroma zakaj so pomembne in relevantne za razjasnitev dejanskega stanja. V obrazložitvi svojega predloga predlagateljica niti ne navaja notarskega zapisa akta o ustanovitvi zemljiških dolgov SV 262/10 z dne 9. 3. 2010, niti parcel iz katastrske občine A., na katerih naj bi bil ta zemljiški dolg ustanovljen. Konkretna ni niti v pritožbi, kjer prav tako ostaja na splošni ravni ali pa govori o drugem aktu o ustanovitvi zemljiškoknjižnega dolga (SV 816/09). Splošno navajanje o fiktivnosti in ničnost pravnih poslov pa zahtevanemu standardu po prvem odstavku 196. člena ZZK-1 ne zadosti. Odločitev sodišča prve stopnje je zato pravilna.

5. Ker pritožbeno sodišče ni zasledilo niti uradoma upoštevnih kršitev, je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 42. členom Zakona o nepravdnem postopku in 120. členom ZZK-1).

Glej dopolnitev predloga z dne 9. 10. 2023.

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 196, 196/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.