VSL Sklep II Cp 512/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-05-27

Majda Irt (preds.), Martina Erzin (poroč.), dr. Peter Rudolf

zapuščinski postopek - prekinitev postopka - napotitev dediča na pravdo - manj verjetna pravica - spor o obsegu zapuščine - sporna dejstva med dediči - vračilo darila - odplačnost pogodbe

Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je pravica pritožnice, ki trdi, da so predložene pogodbe fiktivne in prikrivajo darilo manj verjetna, ker so predložene pogodbe po vsebini odplačne pogodbe.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zapuščinski postopek prekinilo (II. točka izreka) in dedinjo A. A. napotilo na pravdo zoper dediče B. B., C. C. in D. D., da se nepremičnine, ki so predmet Pogodbe o dosmrtnem preživljanju z dne 14. 1. 2009 v zvezi z dodatkom k Pogodbi o dosmrtnem preživljanju z dne 14. 1. 2009 in Pogodbe o priznanju lastninske pravice in Pogodbe o preužitku z dne 30. 10. 2017, ki so bile sklenjene pri notarju E. E. iz Krškega, štejejo za darilo in se vračajo v zapuščino (I. točka izreka). Dedinji je naložilo, da mora tožbo vložiti v roku 30 dni po pravnomočnosti izpodbijanega sklepa, sicer bo sodišče nadaljevalo s postopkom, ne glede na zahtevek, ki ga uveljavlja (III. točka izreka).

2. Navedeni sklep dedinja A. A. izpodbija v celoti iz vseh pritožbenih razlogov in kot bistveno navaja, da sodišče prve stopnje ni opravilo celovite presoje njenih trditev in trditev sodedičev. Sodediči so trdili, da je bil eden izmed glavnih razlogov za sestavo pogodb to, da starša preprečita, da se preostalo imetje ne bi prodalo, tako kot se je zgodilo z mamino kmetijo, ki sta jo prodali polsestra S. in pritožnica. Pritožnica je prepričana, da iz slednjega povsem jasno izhaja, da sklenjene pogodbe dejansko prikrivajo darilo ter da so bile sklenjene fiktivno, saj so se pogodbene stranke želele izigrati dedinjo, z namenom, da se premoženje prenese na posameznike, pri čemer se izvzame dedinjo A. A., hkrati pa dejansko niti ni šlo za zagotovitev preživljanja. Poleg tega pritožnica sodišču prve stopnje očita, da v obrazložitvi sklepa niso navedeni razlogi o odločilnih dejstvih ter tako odločitev tudi ne dosega standarda obrazloženosti sodne odločbe, zaradi česar so ji kršene ustavne pravice. Predlaga, da sodišče druge stopnje njeni pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi in spremeni tako, da se na pravdo napoti dediče B. B., C. C. in D. D., podrejeno pa, da sodišče druge stopnje sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje sodišču prve stopnje.

3. Na pritožbo so odgovorili sodediči B. B., C. C. in D. D. in predlagajo njeno zavrnitev.

5. V skladu z določbo 210. in 212. člena Zakona o dedovanju (ZD) mora sodišče zapuščinski postopek prekiniti, če so med strankami sporna dejstva, od katerih je odvisna kakšna njihova pravica oziroma obseg zapuščine. Na pot pravde mora sodišče napotiti tisto stranko, katere pravico šteje za manj verjetno (213. člen ZD). Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je pravica pritožnice, ki trdi, da so predložene pogodbe fiktivne in prikrivajo darilo manj verjetna, ker so predložene pogodbe po vsebini odplačne pogodbe.

Ugotovitve sodišča prve stopnje, da so predložene pogodbe po vsebini odplačne, pritožba ne izpodbija. Trdi, da so pogodbe fiktivne in prikrivajo darilo, kar izhaja iz izjav sodedičev, da so sklenjene zato, da se premoženje ne bi prodalo, kot se je materina kmetija. S trditvijo, da so pogodbene stranke želele preprečiti prodajo, pritožba ne omaje pravilnega zaključka sodišča prve stopnje, da je pravica pritožnice manj verjetna. Tudi, če so pogodbene stranke želele preprečiti prodajo, to avtomatično ne pomeni, da so pogodbe fiktivne in je šlo za darilo. Ker je vsebina pisnih pogodb, ki so sklenjene v notarski obliki, jasna, tudi na podlagi podanih pritožbenih navedb sklep, da je pravica pritožnice bolj verjetna, ni mogoč. Sodišče prve stopnje je navedbe sodedičev pravilno ocenilo, pritožbena trditev, da sodišče ni opravilo celovite presoje pritožničinih trditev pa je pavšalna in zato neupoštevna.

Neutemeljena je tudi pritožbena trditev, da razlogi o odločilnih dejstvih v izpodbijanem sklepu niso zadostno obrazloženi. Sodišče prve stopnje je svojo odločitev zadostno ter jasno in skrbno obrazložilo. Utemeljitev razlogov sodišča prve stopnje daje jasen in prepričljiv odgovor na bistveno vprašanje v tej fazi postopka katera pravica je manj verjetna; da se nepremičnine štejejo za darilo in se vračajo v zapuščino ali trditev, da gre za odplačne pogodbe in nepremičnine niso del zapuščine.

6. Pritožba je tako v celoti neutemeljena, in ker niti zatrjevani niti po uradni dolžnosti preizkušeni pritožbeni razlogi niso podani, je sodišče druge stopnje na podlagi 2. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 163. členom ZD pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 210, 212, 213

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.