TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSM Sklep IV Kp 67589/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-04-01

Boris Štampar (preds.), Zdenka Klarič (poroč.), Breda Cerjak Firbas

zasebna kazenska tožba - nepopolna ali nerazumljiva tožba

Ker je bila vložena zasebna tožba nerazumljiva in ni obsegala vsega kar je treba, je sodišče prve stopnje zasebno tožilko pravilno pozvalo, da jo v roku 8 dni dopolni, kar pa tega ni storila, kljub temu, da je bila opozorjena na posledice, v skladu s tretjim odstavkom 76. člena ZKP, zavrglo.

Pritožba zasebne tožilke M.M.K. se zavrne kot neutemeljena.

1. Za napadenim sklepom je sodišče prve stopnje zasebno tožbo zasebne tožilke M.M.K. z dne 29. 5. 2020 vloženo zoper obdolženega D.Š. po členih 211., 160. in 257. Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1), zavrglo.

2. Zoper tak sklep se je pritožila zasebna tožilka, ki v pritožbi navaja, da vložena zasebna tožba vsebuje vse potrebno za njeno obravnavo, zato pritožbenemu sodišču predlaga, da napadeni sklep razveljavi.

4. Pritožbeno sodišče soglaša z odločitvijo sodišča prve stopnje iz napadenega sklepa, ki je zasebno tožbo zasebne tožilke z dne 29. 5. 2020 zavrglo. Pri preizkusu vložene zasebne tožbe v skladu s prvim odstavkom 434. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) je namreč ugotovilo, da zasebna tožba nima vseh v zakonu zahtevanih podatkov, da bi jo sodišče lahko obravnavalo. Zato je zasebno tožilke z dopisom z dne 25. 1. 2021 pozvalo, da zasebno tožbo v roku 8 dni popravi tako, da bo vsebovala vse obvezne sestavine po prvem odstavku 434. člena ZKP ter jo tudi opozorilo na posledice, če tega v danem roku ne bo storila. Dopis sodišča je zasebna tožilka sprejela 28. 1. 2021, tako da je 8 dnevni rok za popravo zasebne tožbe ob upoštevanju določil 88. člena ZKP in dejstva, da med epidemijo COVID-19, ki je bila razglašena 18. 10. 2020, v zadevah, ki niso bile nujne, kot je to obravnavana zadeva, procesni roki niso tekli od 16. 11. 2020 do 31. 1. 2021 in je tako rok za popravo zasebne tožbe potekel dne 9. 2. 2021.

5. Po določbah 76. člena ZKP mora namreč zasebna tožba vsebovati vse, kar je treba, da se ta lahko obravnava. Ker je bila vložena zasebna tožba nerazumljiva in ni obsegala vsega kar je treba, je sodišče prve stopnje zasebno tožilko pravilno pozvalo, da jo v roku 8 dni dopolni, kar pa tega ni storila, kljub temu, da je bila opozorjena na posledice, v skladu s tretjim odstavkom 76. člena ZKP, zavrglo.

6. Takšne odločitve sodišča prve stopnje zasebna tožilka ne more omajati s posplošeno in neprepričljivo trditvijo, da je vložena zasebna tožba popolna, pri tem pa niti ne pojasni, zakaj naj nebi bila nerazumljiva, kakor tudi ne zakaj v danem 8 dnevnem roku zasebne tožbe ni dopolnila.

7. Ker je odločitev sodišča prve stopnje pravilna in zakonita, je pritožbeno sodišče o pritožbi zasebne tožilke odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 88, 434

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 67397/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-03-11

Miroslav Pliberšek (preds.), Zdenka Klarič (poroč.), Breda Cerjak Firbas

Vloga je namreč nerazumljiva, če iz nje ni razvidno, na kaj se sploh nanaša oziroma kaj stranka zahteva od sodišča. Po tej ugotovitvi je sodišče prve stopnje vlagateljico pozvalo, da vlogo v določenem roku ustrezno popravi tako, da bo le-ta jasna in razumljiva in bo iz nje razvidno, kaj želi od sodišča, pri čemer jo je hkrati tudi opozorilo na vse zakonske posledice, v kolikor tega ne bo storila.

Pritožba vlagateljice M.K. se zavrne kot neutemeljena.

1. Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu je z izpodbijanim sklepom na podlagi tretjega odstavka 76. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) kot nerazumljivo zavrglo vlogo vlagateljice M.K., prejeto dne 17. 12. 2020.

2. Zoper sklep se je z laično pritožbo pritožila vlagateljica M.K. V njej navaja, da po pregledu 76. člena ZKP razlaga o nerazumljivosti vloge kot premalo dopolnjene, da bi se lahko obravnavala, ne more vplivati na njen obtožni predlog, saj zajema vse, kar mora vsebovati zasebna tožba. Pritožbenemu sodišču predlaga, da njeni pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi.

4. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da iz vloge M.K. glede na različne zahtevke (obtožni predlog, zahteva za preiskavo in pritožba v zadevi P 31/2020), ki jih je sodišče prve stopnje opisalo v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa, jasno ne izhaja, kaj slednja želi od sodišča, zato jo je utemeljeno obravnavalo kot nerazumljivo. Vloga je namreč nerazumljiva, če iz nje ni razvidno, na kaj se sploh nanaša oziroma kaj stranka zahteva od sodišča. Po tej ugotovitvi je sodišče prve stopnje vlagateljico pozvalo, da vlogo v določenem roku ustrezno popravi tako, da bo le-ta jasna in razumljiva in bo iz nje razvidno, kaj želi od sodišča, pri čemer jo je hkrati tudi opozorilo na vse zakonske posledice, v kolikor tega ne bo storila. Ker vlagateljica ni ravnala v skladu s pozivom (kot to izhaja iz točke 6 obrazložitve izpodbijanega sklepa), je sodišče prve stopnje njeno vlogo skladno z določbo tretjega odstavka 76. člena ZKP utemeljeno zavrglo. Dvoma v pravilnost takšne odločitve pa pritožnica ne more vzbuditi zgolj s posplošeno, nesubstancirano in nelogično trditvijo, da njen obtožni predlog zajema vse, kar mora vsebovati zasebna tožba, pri čemer niti ne pojasni, zakaj njena vloga naj ne bi bila nerazumljiva.

5. Izpodbijana odločitev sodišča prve stopnje je torej pravilna in zakonita, pritožbena navajanja pritožnice pa je ne morejo v ničemer omajati. Zato je pritožbeno sodišče njeno pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno (tretji odstavek 402. člena ZKP).

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 76, 76/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 153/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-02-17

zavrženje pritožbe - pritožba vložena po osebi, ki te pravice nima - nedovoljena pritožba - zakonec - izvenzakonski partner - odsotnost pooblastila

Pritožba ni dovoljena, ker jo je vložila oseba, ki nima te pravice.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženka tožnici plačati 86,15 EUR za obrestmi in stroški.

2. Zoper sodbo je vložil pritožbo M. A., ki je navedel, da jo vlaga za toženko kot njen partner.

3. Pritožba ni dovoljena, ker jo je vložila oseba, ki nima te pravice. Pritožnik se kot toženkin partner ne more pritožiti za toženko, ni pa niti navedel niti izkazal, da bi ga toženka pooblastila za zastopanje.

4. Pritožbeno sodišče je na podlagi prvega odstavka 346. člena Zakona o pravdnem postopku pritožbo zato zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/3, 346

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep I Cp 922/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-05

sklep o oprostitvi plačila sodne takse - strokovni sodelavec - pravno sredstvo - ugovor kot pravno sredstvo

Zoper sklep, ki ga izda strokovni sodelavec, ima torej stranka možnost pravnega sredstva, o katerem odloča sodnik istega sodišča, zoper odločbo slednjega pa ima nato stranka možnost pritožbe, o kateri odloča višje sodišče.

Višje sodišče v Mariboru ni pristojno za odločanje v tej zadevi in se zadeva odstopi v reševanje pristojnemu Okrožnemu sodišču v Murski Soboti.

1. Okrožno sodišče v Murski Soboti je po strokovni sodelavki z izpodbijanim sklepom predlog tožene stranke za oprostitev plačila sodne takse zavrnilo (I. točka izreka) in v II. točki izreka slednji omogočilo plačilo sodne takse v višini 939,00 EUR plačati v desetih mesečnih obrokih.

2. Zoper sklep okrožnega sodišča, ki ga je izdala strokovna sodelavka, se pravočasno pritožuje tožena stranka.

3. Višje sodišče v Mariboru ni pristojno za odločanje o pritožbi zoper sklep Okrožnega sodišča v Murski Soboti, ki ga je izdala strokovna sodelavka.

4. O oprostitvi, odlogu in obročnem plačilu sodnih taks lahko odloča strokovni sodelavec (12. točka prvega odstavka v zvezi z drugim odstavkom 270. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). V skladu s 53.a členom v zvezi s četrtim odstavkom 54. člena Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) je zoper odločitev, ki jo izda strokovni sodelavec, dovoljeno pravno sredstvo, o katerem odloči sodnik istega sodišča.

5. Zoper sklep, ki ga izda strokovni sodelavec, ima torej stranka možnost pravnega sredstva, o katerem odloča sodnik istega sodišča, zoper odločbo slednjega pa ima nato stranka možnost pritožbe, o kateri odloča višje sodišče.

6. Ker v konkretnem primeru o pritožbi zoper izpodbijani sklep odloča sodnik sodišča prve stopnje, se je Višje sodišče v Mariboru izreklo za nepristojno (19. člen ZPP) in pritožbo odstopilo v reševanje Okrožnemu sodišču v Murski Soboti, saj gre v primeru 53.a člena ZS za specialnejšo določbo v razmerju do 35. člena ZPP, ki določa, da so za odločanje o pritožbah zoper odločbe okrajnih in okrožnih sodišč pristojna višja sodišča.

VSL I Cp 792/2014 z dne 14. 4. 2014, VSRS sklep I Up 104/2020 z dne 9. 11. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 19, 35, 270, 270/1, 270/1-12

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 53, 53.a, 54

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cpg 699/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-02-10

Helena Miklavčič (preds.), Vesna Jenko (poroč.), Nada Mitrović

umik pritožbe - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

Ker je po umiku pritožbe le-ta postala nedovoljena, jo je pritožbeno sodišče s sklepom zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da sodišče Republike Slovenije za odločitev v tem sporu ni pristojno (1. točka izreka uvodoma navedenega sklepa); da se tožba zavrže (2. točka izreka uvodoma navedenega sklepa) in da tožeča stranka sama nosi svoje stroške tega postopka (3. točka izreka uvodoma navedenega sklepa).

2. Zoper citirano odločitev v celoti je tožeča stranka vložila pravočasno pritožbo, in sicer iz razloga zmotne uporabe materialnega prava. Pritožbenemu sodišču je predlagala, da pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi, zadevo pa vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. Zahtevala je povrnitev pritožbenih stroškov, katere je specificirala v razčlenjenem stroškovniku.

3. Z vlogo z dne 9. 2. 2021 pa je tožeča stranka naslovno sodišče obvestila, da pritožbo zoper navedeni sklep z dne 22. 9. 2020 v celoti umika ter ga pozvala, naj ji skladno z določilom 1122 taksne tarife Zakona o sodnih taksah - ki za primer, če se postopek konča z umikom pritožbe pred razpisom naroka za obravnavo oziroma pred začetkom seje senata, določa znižanje takse po tar. št. 1121 z uporabo količnika 1,5 z odmero takse - vrne polovico plačane sodne takse na fiduciarni račun odvetniške družbe.

4. Odločba sodišča prve stopnje je bila izdana po začetku uporabe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku, ZPP-E. Pritožbeno sodišče je glede na določbi prvega in tretjega odstavka 125. člena ZPP-E zato v tem postopku uporabilo pravila Zakona o pravdnem postopku, vključno z novelo E.

6. Dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo pritožbo (drugi odstavek 334. člena ZPP). Pritožba je nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice, ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala ali če ni vložila napovedi pritožbe, čeprav bi jo v skladu s sedmim odstavkom 323. člena ZPP morala, ali je umaknila napoved pritožbe, ali je umaknila pritožbo, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo (četrti odstavek 343. člena ZPP).

7. Ker je torej po umiku pritožbe le-ta postala nedovoljena, jo je pritožbeno sodišče s sklepom zavrglo (352. člen ZPP).

8. O vrnitvi dela sodne takse bo odločalo sodišče prve stopnje (prvi odstavek 37. člena ZST-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 343, 343/4, 352

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 25827/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-04-01

Zdenka Klarič (preds.), Breda Cerjak Firbas (poroč.), Boris Štampar

zavrženje vloge kot prepozne - zahteva za varstvo zakonitosti

Ker je bila obsojenčeva vloga - zahteva za varstvo zakonitosti prepozna, saj jo je vložil več mesecev prepozno, kot je to sicer obrazloženo tudi v točki 5 izpodbijanega sklepa, je prvostopno sodišče ravnalo prav, ko je njegovo vlogo v skladu z drugim odstavkom 422. člena Zakona o kazenskem postopku - ZKP kot prepozno zavrglo.

Pritožba obsojenega M.S. se zavrne kot neutemeljena.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo zahtevo za varstvo zakonitosti, ki jo je dne 1. 12. 2020 vložil obsojeni M.S. zoper sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti II K 25827/2016 z dne 22. 1. 2018 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Mariboru II Kp 25827/2016 z dne 20. 9. 2018.

2. Zoper tak sklep se je obsojeni M.S. ponovno pritožil z laično pritožbo v kateri navaja, da je še vedno prepričan, da je bil po krivem obsojen, neupravičeno bi mu naj bile preklicane tudi pogojne obsodbe, soditi pa bi mu moralo sodišče v Mariboru in ne v Murski Soboti. Navaja, da se bo pritoževal dokler ne bo dosegel pravice.

3. Pregled zadeve na pritožbeni stopnji je pokazal, da pritožba ni utemeljena.

4. Kot je obsojencu bilo že obrazloženo v točki 2 izpodbijanega sklepa, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije vlogo, ki jim jo je poslal obsojenec, odstopilo prvostopnemu sodišču v pristojno poslovanje. Obsojenčevo vlogo, ki jo je obsojenec poimenoval kot „zahteva po ponovnem sojenju...“, je bilo namreč šteti kot zahtevo za varstvo zakonitosti zoper že uvodoma navedeno pravnomočno sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti. Ker je bila obsojenčeva vloga - zahteva za varstvo zakonitosti prepozna, saj jo je vložil več mesecev prepozno, kot je to sicer obrazloženo tudi v točki 5 izpodbijanega sklepa, je prvostopno sodišče ravnalo prav, ko je njegovo vlogo v skladu z drugim odstavkom 422. člena Zakona o kazenskem postopku - ZKP kot prepozno zavrglo.

5. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 422, 422/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 10649/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-04-16

Zdenka Klarič (preds.), Breda Cerjak Firbas (poroč.), Boris Štampar

Iz vročilnice, pripete k list. št. 23 predmetnega spisa, ki jo je A.M. lastnoročno podpisal izhaja, da je A.M. že navedeni sklep bil vročen 15. 3. 2021, kar v izpodbijanem sklepu zatrjuje tudi prvostopno sodišče in kar je pritožnik potrdil tako z besedami kot številkami na že omenjeni vročilnici. Glede na navedeno torej ne držijo pritožbene trditve, da je bil pritožniku navedeni sklep vročen šele 16. 3. 2021.

Pritožba A.M. se zavrne kot neutemeljena.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje kot prepozno zavrglo pritožbo A.M. zoper sklep Okrožnega sodišča na Ptuju I Kpd 10649/2021 z dne 15. 3. 2021, s katerim je sodišče A.M. podaljšalo prepoved približevanja določeni osebi, kraju ali območju.

2. Zoper tak sklep se je A.M. pritožil. V pritožbi zatrjuje, da je bila njegova pritožba vložena zoper že navedeni sklep pravočasna, saj mu je bil sklep o podaljšanju prepovedi približevanja vročen s strani policistov iz Policijske postaje na Ptuju dne 16. 3. 2021 in ne 15. 3. 2021, kot to zatrjuje sodišče v izpodbijanem sklepu. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep v celoti razveljavi.

3. Pregled zadeve na pritožbeni stopnji je pokazal, da pritožba ni utemeljena.

4. Iz vročilnice, pripete k list. št. 23 predmetnega spisa, ki jo je A.M. lastnoročno podpisal izhaja, da je A.M. že navedeni sklep bil vročen 15. 3. 2021, kar v izpodbijanem sklepu zatrjuje tudi prvostopno sodišče in kar je pritožnik potrdil tako z besedami kot številkami na že omenjeni vročilnici. Glede na navedeno torej ne držijo pritožbene trditve, da je bil pritožniku navedeni sklep vročen šele 16. 3. 2021.

5. Glede na vse navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 375, 375/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep IV Kp 12269/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-02-24

Leonida Jerman (preds.), mag. Aleksander Karakaš (poroč.), Simona Skorpik

Neskladnost pritožbenega predmeta s predmetom odločitve.

I. Pritožba zasebnega tožilca M.R. se zavrne kot neutemeljena.

II. Zasebni tožilec se oprosti plačila sodne takse.

1. Okrajno sodišče v Murski Soboti je kot sodišče prve stopnje 10. 12. 2020 zavrglo zasebno tožbo zasebnega tožilca M.R. To je bilo storjeno s sklepom I Kr 12269/2020.

2. Zoper sklep se je pritožil zasebni tožilec, smiselno zaradi bistvenih kršitev določb kazenskega postopka s prav tako smiselnim predlogom, da sodišče druge stopnje sklep razveljavi.

4. Sodišče druge stopnje uvodoma ugotavlja, da je pritožba obrazložena z obsežnim navajanjem različnih procesnih in materialnopravnih dejstev ter nekaterih pravnih načel, ki niso v zvezi s predmetom odločitve, kot izhaja iz razumljivega izreka in ne z ugotovljenimi odločilnimi dejstvi, posredovanimi v razlogih sklepa.

5. Po izreku sklepa je namreč šlo le za to, da je bila pritožnikova zasebna tožba, kot edini možni način kazenskega pregona pri kaznivem dejanju žaljive obdolžitve po prvem odstavku 160. člena Kazenskega zakonika zavržena ter po razlogih za to, ker v danem roku in kljub predhodnemu pozivu sodišča prve stopnje ni bila popravljena tako, da bi jo bilo mogoče obravnavati. Posredi je bil torej primer iz tretjega odstavka 76. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP), ki ga pritožnik v pritožbi ni prepoznal ter ga je bilo v posledici zavrniti (tretji odstavek 402. člena ZKP).

6. Odločba o oprostitvi plačila sodne takse temelji na prvem odstavku 11. člena Zakona o sodnih taksah.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 76, 76/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 156/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-02-19

neplačilo sodne takse za tožbo - sankcija za neplačilo sodne takse - fikcija umika tožbe - ustavitev postopka zaradi neplačane sodne takse

Tožnica takse v postavljenem roku ni plačala, niti ni zaprosila za njeno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, zato je odločitev sodišča, ki je tožbo štelo za umaknjeno in je postopke ustavilo, utemeljena na podlagi 105.a člena ZPP.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da se tožba šteje za umaknjeno in je postopek ustavilo.

2. Zoper takšno odločitev se pritožuje tožnica, ki pritožbenih razlogov ne specificira. V pritožbi opozarja na višino pokojnine in izdatke, ki jih ima s svojim preživljanjem.

4. Tožnica je nalog za plačilo sodne takse prejela 23. 10. 2020. V njem je bila poučena o višini sodne takse ter o roku, v katerem jo mora plačati. Plačilni nalog vsebuje tudi opozorilo, da se bo v primeru, da takse v postavljenem petnajstdnevnem roku ne bo plačala oz. ne bo zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, štelo, da je tožbo umaknila. Tožnica takse v postavljenem roku ni plačala, niti ni zaprosila za njeno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, zato je odločitev sodišča, ki je tožbo štelo za umaknjeno in je postopke ustavilo, utemeljena na podlagi 105.a člena ZPP.

5. Če je tožba umaknjena, se šteje, kakor da sploh ni bila vložena, in se lahko znova vloži (188. člen ZPP). Ta določba daje tožnici možnost, da tožbo vloži znova in obenem tudi zaprosi za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse.

6. Pritožba ni utemeljena, podani pa tudi niso pritožbeni razlogi, na katere mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti – drugi odstavek 350. člena ZPP – zato je bilo treba pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 188

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cpg 730/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-12

spor majhne vrednosti - ugovor zoper plačilni nalog - sodni spis

Tožena stranka očita, da je izpodbijani sklep preuranjen, saj sodišče prve stopnje naj še ne bi odločilo o njenem ugovoru zoper izdani plačilni nalog. To ne drži. V sodnem spisu namreč ni podatkov, da bi tožena stranka zoper plačilni nalog vložila ugovor.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom pritožbo tožene stranke z dne 18. 12. 2019 štelo za umaknjeno.

2. Zoper sklep se je iz razlogov nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja in kršitve pravil postopka pritožila tožena stranka ter predlagala, da višje sodišče izpodbijani sklep razveljavi.

4. Ker se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev, ki ne presega 4.000,00 EUR, teče obravnavani gospodarski spor po prvem odstavku 495. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP po določbah postopka v sporih majhne vrednosti. O pritožbi je na podlagi petega odstavka 458. člena ZPP odločala sodnica posameznica.

5. Tožena stranka očita, da je izpodbijani sklep preuranjen, saj sodišče prve stopnje naj še ne bi odločilo o njenem ugovoru zoper izdani plačilni nalog. To ne drži. V sodnem spisu namreč ni podatkov, da bi tožena stranka zoper plačilni nalog vložila ugovor.

6. Glede na navedeno pritožba ni utemeljena. Ker pa višje sodišče tudi ob uradnem preizkusu izpodbijane sodbe ni zaznalo nobenih kršitev iz drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP), pri čemer je presojalo le pritožbene navedbe, ki so odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a, 34a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.