VSL Sklep IV Cp 538/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-29

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO

krajevna pristojnost - splošna krajevna pristojnost - prebivališče otroka - stalno prebivališče nasprotnega udeleženca - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca - posebna krajevna pristojnost - postopek v sporih iz razmerij med starši in otroki - začasna odredba za zavarovanje koristi otrok - sprememba krajevne pristojnosti po vložitvi tožbe

Nasprotna udeleženka in otroci imajo prijavljeno stalno bivališče na območju sodišča prve stopnje, zato je podana krajevna pristojnost sodišča prve stopnje na podlagi prvega odstavka 11. člena ZNP-1 in prvega odstavka 13. člena ZNP-1.

Sodišče prve stopnje je tudi zmotno uporabilo določbo drugega odstavka 18. člena ZNP-1. Upnik v predlogu trdi, da B. B. in A. A. že bivata pri njem od 20. 2. 2022. To dejstvo potrjuje s stopnjo verjetnosti elektronsko sporočilo CSD in zapisnik CSD. Iz teh listin izhaja, da se nasprotna udeleženka strinja, da se B. B. dodeli v varstvo in vzgojo upniku, iz poročila CSD pa je moč tudi smiselno razbrati, da A. A. biva pri upniku. Tudi druge listine, npr. Obvestilo o predkazenskem postopku Policijske uprave Novo mesto, ne potrjujejo teze sodišča prve stopnje, da bo sodišče iz območja, kjer ima nasprotna udeleženka začasno bivališče oziroma so imeli (imajo) otroci začasno bivališče, lahko lažje izvedlo postopek oziroma da bi bilo takšno postopanje v interesu otrok na podlagi 6. člena ZNP-1. Prav nasprotno. Vložen je predlog za začasno odredbe, v katerem se zatrjuje huda ogroženost otrok, predloženi so tudi dokazi, zato je naloga sodišča, da takoj ugotovi, ali je s stopnjo verjetnosti izkazano, da so otroci ogroženi iz razlogov, ki jih navaja upnik, in če je temu tako, mora sodišče prve stopnje zaradi varstva koristi otrok takoj izdati začasno odredbo, s katero bo mogoče doseči začasno varstvo koristi otrok.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločitev.

1. Upnik je vložil predlog za izdajo začasne odredbe, v katerem je predlagal, da se otroci (obeh) udeležencev mladoletna A. A., mladoletni B. B. in mladoletna C. C. začasno zaupajo v varstvo in vzgojo očetu ali se jih začasno namesti k drugi osebi, v krizni center, v rejništvo ali ustrezni zavod, dolžnica pa je dolžna nemudoma prenehati izvrševati pravico do varstva in vzgoje otrok za ves čas veljavnosti začasne odredbe in osebi ali ustanovi, kateri bodo otroci začasno zaupani v varstvo in vzgojo ali pri njej začasno nameščeni, omogočiti prešolanje otroka v drugo osnovno šolo ter izročiti šolske potrebščine, obleko, igrače ter druge osebne stvari otroka, da se dolžnici naloži, da je dolžna za preživljanje vsakega otroka plačevati mesečno preživnino v višini 150,00 EUR, da je upnik za ves čas, ko so mu mladoletni otroci zaupani v varstvo in vzgojo upravičen do otroških dodatkov in drugih upravičenj, do katerih imajo pravico skrbniki otrok, da začasna odredba začne veljati takoj in velja do pravnomočnosti sodne odločbe o trajni dodelitvi otrok, da ugovor ne zadrži izvršitve začasne odredbe, da je upnik dolžan v roku 30 dni od prejema začasne odredbe začeti sodni postopek za trajno dodelitev otrok v varstvo in vzgojo, da v nasprotnem začasna odredba preneha veljati in da je dolžnica dolžna povrniti upniku stroške postopka, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Povzetek navedb iz predloga za izdajo začasne odredbe

2. Upnik v predlogu za začasno odredbo navaja, da so bili otroci na podlagi sklepa Okrožnega sodišča v Krškem II N 01/2021 z dne 19. 4. 2021 dodeljeni v varstvo in vzgojo nasprotni udeleženki, da so bili stiki upnika z otroki določeni s sodno poravnavo z dne 6. 1. 2022, da imajo otroci prijavljeno stalno bivališče na naslovu upnika,

da predlaga začasno odredbo, ker je treba otroke zavarovati pred spolnim nasiljem nasprotne udeleženke in njenega partnerja,

da so otroci iz tega razloga hudo ogroženi, da je po prijavi upnika Policijska uprava Novo mesto začela predkazenski postopek zoper dve osebi zaradi podanih znakov kaznivega dejanja spolnega napada na osebo mlajšo od petnajstih let, da sta otroka B. B. in A. A. po stiku z dne 20. 2. 2022 ostala pri upniku, kjer sta še sedaj, da se je v zadevo vključil CSD, ki je upniku poslal sporočilo,

da se nasprotna udeleženka strinja, da B. B. ostane pri upniku, A. A. pa bi nasprotna udeleženka želela imeti pri sebe, da je nasprotna udeleženka pred CSD dala soglasje, da upnik prepiše B. B. na OŠ D. in da je CSD izročila B. B. osebne dokumente in šolske potrebščine.

Odločitev sodišča prve stopnje in povzetek razlogov

3. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi (I) in da bo po pravnomočnosti tega sklepa zadeva odstopljena v reševanje stvarno in krajevno pristojnemu okrožnemu sodišču (II).

4. Sodišče prve stopnje je v obrazložitvi sklepa pojasnilo, da so otroci zaupani v varstvo in vzgojo nasprotni udeleženki, da imajo začasno bivališče prijavljeno na naslovu E., kar je izven območja krajevne pristojnosti sodišča prve stopnje, da otroci tam obiskujejo šolo in vrtec, da se predkazenski postopek zoper nasprotno udeleženko, da je glede na okoliščine primera, ker so otroci zaupani v vzgojo in varstvo nasprotni udeleženki, mogoče sklepati, da otroci živijo na naslovu začasnega prebivališča skupaj z nasprotno udeleženko, da tam dejansko živijo že dlje časa, zato se bo pred pristojnim okrožnim sodiščem glede na začasno prebivališče otrok in kraj obiskovanja šole oziroma vrtca, postopek lažje izvedel, ker je po oceni sodišča to tudi v interesu otrok. Iz teh razlogov se je sodišče prve stopnje na podlagi drugega odstavka 18. člena Zakona o nepravnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) izreklo, da ni krajevno pristojno.

5. Odločitev sodišča prve stopnje je zmotna, ker ne upošteva pravil o splošni krajevni pristojnosti iz prvega odstavka 11. člena ZNP-1. Nasprotna udeleženka ima stalno prebivališče na območju sodišča prve stopnje.

6. Če ima udeleženec poleg stalnega bivališča tudi začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, je krajevno pristojno tudi sodišče začasnega prebivališča udeleženca, kot to določa četrti odstavek 11. člena ZNP-1, ki je torej lahko krajevno pristojno, vendar to ne pomeni izključne krajevne pristojnosti, pač pa zgolj alternativno krajevno pristojnost, ki jo lahko predlagatelj izbere ob pristojnosti sodišča po stalnem prebivališču.

7. Sodišče ni upoštevalo pravil o posebni krajevni pristojnosti iz prvega odstavka 13. člena ZNP-1, ki določa, da je v postopkih za ureditev razmerij med starši in otroki krajevno pristojno tudi sodišče, na območju katerega ima otrok stalno prebivališče. Če ima otrok poleg stalnega prebivališča tudi začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, je pristojno tudi sodišče začasnega prebivališča otroka. Glede na možnost izbire krajevne pristojnosti sodišča je upnik izbral pristojnost po stalnem bivališču otrok, s tem, da od 20. 2. 2022 na tem naslovu dejansko bivata A. A. in B. B., torej dva mladoletna otroka od treh. Sodišče zato zmotno ugotavlja, da A. A. in B. B. prebivata pri dolžnici, kar je tudi v nasprotju z njunimi izjavami, ki jih je povzel upnik v predlogu, in kar je v nasprotju z izjavo dolžnice, ki jo je dala na CSD, s katero je soglašala in dovolila prešolanje B. B. v kraj bivanja upnika – očeta. Sklepanja sodišča ne utemeljuje tudi ne kriminalistična preiskava, ki teče zoper dolžnico in njenega partnerja, zaradi suma izvršitve kaznivega dejanja spolnega napada na osebo mlajšo od 15 let. Na napačno sklepanje sodišča o bivanju otrok pri dolžnici kaže tudi dejstvo, da se je v zadevo vključil CSD, ker dva otroka od treh že živita pri upniku, ker se nista hotela vrniti dolžnici po koncu stika 20. 2. 2022 in sta upniku jasno in nedvoumno izjavila, da se k dolžnici nočeta vrniti ter da želita ostati pri upniku.

8. Utemeljevanje sodišča z začasno prijavljenim bivališčem dolžnice in otrok v E., je napačno. Sodišče si s tako razlago prihaja v nasprotje, kar dokazuje pravilnost vložitve predloga upnika na Okrožno sodišče v Krškem, kajti prav to isto sodišče je odločilo o stikih upnika z otroki v postopku II N 02/2021, v katerem je bila 6. 1. 2022 opravljena glavna obravnava in sklenjena sodna poravnava, čeprav so imeli dolžnica in otroci v času odločanja sodišča prijavljeno začasno bivališče na naslovu E.

9. Upnik predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi, dolžnici pa naloži v plačilo upnikove stroške pritožbenega postopka.

11. Za odločanje v nepravdnih postopkih je krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima oseba, proti kateri je vložen predlog stalno bivališče ali sedež (prvi odstavek 11. člena ZNP-1). V postopkih za ureditev razmerij med starši in otroki je krajevno pristojno tudi sodišče, na območju katerega ima otrok stalno prebivališče. Če ima otrok poleg stalnega prebivališča tudi začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, je pristojno tudi sodišče začasnega prebivališča otroka (prvi odstavek 13. člena ZNP-1). Če se med postopkom spremenijo okoliščine, na katere se opira krajevna pristojnost, lahko sodišče, ki vodi postopek, s sklepom odstopi zadevo pristojnemu sodišču, če je očitno, da se bo pred tem sodiščem postopek lažje izvedel, ali če je to v interesu oseb iz drugega odstavka 6. člena ZNP-1.

12. Nasprotna udeleženka in otroci imajo prijavljeno stalno bivališče na območju sodišča prve stopnje, zato je podana krajevna pristojnost sodišča prve stopnje na podlagi prvega odstavka 11. člena ZNP-1 in prvega odstavka 13. člena ZNP-1.

13. Sodišče prve stopnje je tudi zmotno uporabilo določbo drugega odstavka 18. člena ZNP-1. Upnik v predlogu trdi, da B. B. in A. A. že bivata pri njem od 20. 2. 2022. To dejstvo potrjuje s stopnjo verjetnosti elektronsko sporočilo CSD in zapisnik CSD. Iz teh listin izhaja, da se nasprotna udeleženka strinja, da se B. B. dodeli v varstvo in vzgojo upniku, iz poročila CSD pa je moč tudi smiselno razbrati, da A. A. biva pri upniku. Tudi druge listine npr. Obvestilo o predkazenskem postopku Policijske uprave Novo mesto ne potrjujejo teze sodišča prve stopnje, da bo sodišče iz območja, kjer ima nasprotna udeleženka začasno bivališče oziroma so imeli (imajo) otroci začasno bivališče, lahko lažje izvedlo postopek oziroma da bi bilo takšno postopanje v interesu otrok na podlagi 6. člena ZNP-1-. Prav nasprotno. Vložen je predlog za začasno odredbe, v katerem se zatrjuje huda ogroženost otrok, predloženi so tudi dokazi, zato je naloga sodišča, da takoj ugotovi, ali je s stopnjo verjetnosti izkazano, da so otroci ogroženi iz razlogov, ki jih navaja upnik, in če je temu tako, mora sodišče prve stopnje zaradi varstva koristi otrok takoj izdati začasno odredbo, s katero bo mogoče doseči začasno varstvo koristi otrok.

14. Pritožbeni razlogi so utemeljeni, zato je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in sklep razveljavilo (3. točka prvega odstavka 365. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1). S tem, ko je bil sklep razveljavljen, je bila posledično zadeva tudi vrnjena sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

15. Na podlagi tretjega odstavka 165. člena ZPP se odločitev o pritožbenih stroških pridrži za končno odločbo.

Kar je na območju krajevne pristojnosti Okrožnega sodišča v Krškem oz. sodišča prve stopnje v tem postopku (op. pritožbenega sodišča).

Podrobneje navaja izjave B. B. in A. A. glede zatrjevane spolne zlorabe – podrobneje glej l. št. 3. - 4.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/1, 13, 13/1, 18, 18/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.