VSL Sklep I Cp 188/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-02-11

zavrženje tožbe - razlog za zavrženje tožbe - nepopolna tožba - poziv stranki na popravo tožbe - nedoločnost tožbenega zahtevka - določnost zahtevka - oblikovanje tožbenega zahtevka - pravna pomoč

Tožnik v postavljenem roku ni popravil in dopolnil tožbe, kot mu je naložilo prvo sodišče. Sodišču je sicer poslal vlogo, naslovljeno kot "dopolnitev tožbe", vendar pa še vedno ni postavil določnega tožbenega zahtevka, zato tožba ni bila primerna za obravnavo. Prvo sodišče je zato utemeljeno zavrglo tožbo.

Oblikovanje določnega tožbenega zahtevka je dolžnost tožeče stranke, ne pa naloga sodišča.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje (prvo sodišče) je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnik, ki v laični pritožbi smiselno uveljavlja vse pritožbene razloge iz 338. člena ZPP in predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi. V pritožbi navaja, da je prvo sodišče kršilo več določb ZPP in ZIZ, poleg tega pa je bilo poseženo v tožnikove ustavne pravice. Toženka ni banka in zato ne more biti prevzemnica kredita. Prvo sodišče bi moralo končati postopek izvršbe že v letu 2012 in izbrisati vse vpise v zemljiški knjigi. Tožnik utemeljeno zahteva izbris vpisa izvršb. Sodišče bi moralo že po uradni dolžnosti razveljaviti dovolitev izvršbe ter izbrisati vpis hipoteke. Sodišče ne more od tožnika kot laika zahtevati, da poda izrek sodbe, ker je to verjetno dolžnost sodišča, da sodi korektno in nepristransko. Sodišče znova nalaga vse dokazno breme tožniku, čeprav je po ZIZ dokazno breme naloženo upniku. Iz pritožbe smiselno izhaja, da tožnik izraža nestrinjanje z odločitvijo prvega sodišča o zavrženju njegove tožbe za nedopustnost izvršbe.

4. Tožnik je vložil nepopolno in nerazumljivo tožbo. V njej ni postavil jasnega tožbenega zahtevka (tožbenega predloga), poleg tega pa tudi ni navedel dejstev, na katera opira zahtevek, ter dokazov, s katerimi se ta dejstva ugotavljajo, kar vse so obvezne sestavine tožbe (prvi odstavek 180. člena ZPP). Prvo sodišče je zato s sklepom z dne 4. 10. 2021 v skladu s prvim odstavkom 108. člena ZPP pozvalo tožnika, da tožbo dopolni tako, da bo sposobna za obravnavanje. Opozorjen je bil tudi, da bo sodišče zavrglo tožbo, če je ne bo ustrezno popravil in dopolnil (četrti odstavek 108. člena ZPP).

5. Tožnik v postavljenem roku ni popravil in dopolnil tožbe, kot mu je naložilo prvo sodišče. Sodišču je sicer poslal vlogo z dne 4. 11. 2021, naslovljeno kot "dopolnitev tožbe", vendar pa še vedno ni postavil določnega tožbenega zahtevka, zato tožba ni bila primerna za obravnavo. Prvo sodišče je zato utemeljeno zavrglo tožbo.

6. Pritožbeni očitki o kršitvah postopka so ob takšnem stanju zadeve neutemeljeni. Oblikovanje določnega tožbenega zahtevka je dolžnost tožeče stranke, ne pa naloga sodišča, kot zmotno meni pritožba. Prvo sodišče je tožnika tudi opozorilo, naj si zaradi poprave in dopolnitve tožbe poišče pomoč strokovnjaka (da pooblasti odvetnika ali pa zaprosi za brezplačno pravno pomoč), vendar tožnik te možnosti ni izkoristil.

7. Ker uveljavljani in uradoma upoštevni pritožbeni razlogi niso podani, je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter potrdilo sklep prvega sodišča (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/1, 108/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.