VSK Sklep VII Kp 3871/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-04-01

Vitomir Bohinec (preds.), Aleš Arh (poroč.), Darja Srabotič

sprememba denarne kazni v kazen zapora - zavrženje pritožbe kot prepozne - prošnja za brezplačno pravno pomoč - potek roka za pritožbo

Dvoma sicer ni, da je obsojenec po prejemu sodbe z dne 1.7.2020 vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči za sestavo in vložitev pritožbe in, da je bilo o njegovi prošnji odločeno 23.10.2020, ko je rok za pritožbo že potekel. Vendar je treba upoštevati, da odločitev o dodelitvi brezplačne pravne pomoči, ni bila nujna za vložitev pritožbe, temveč je šlo le za uveljavljanje pravice do pravne pomoči, za katero pa tudi ni bilo že vnaprej jasno, ali bo prošnji ugodeno.

I. Pritožba obsojenega V. G. se kot neutemeljena zavrne.

1. Okrožno sodišče v Kopru je z izpodbijanim sklepom kot prepozno zavrglo pritožbo obsojenega V. G. zoper sodbo I K 3871/2020 z dne 1.7.2020, s katero je bilo odločeno, da se neplačana denarna kazen v višini 500,00 EUR izvrši tako, da se obsojencu določi en mesec in dvajset dni zapora.

2. Zoper sodbo se pritožuje obsojenec, ki se nahaja v azilnem domu. Navaja, da je po prejemu sodbe pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči, ki pa je bila zavrnjena po tistem, ko je rok za pritožbo že potekel. Je pa že pred tem socialna delavka iz azilnega doma M. H. poklicala službo za brezplačno pravno pomoč pri Okrožnem sodišču v Ljubljani zaradi skrbi, da ne bo rok za sestavo pritožbe potekel, kjer pa ji je bilo sporočeno, da bodo v primeru zamude s sestavo pritožbe o tem sami obvestili okrožno sodišče. To je bilo 14.10. ali 16.10.2020 v času uradnih ur, ko pa je socialna delavka dne 9.12.2020 ponovno poklicala na oddelek za brezplačno pravno moč in dobila I. P. ji je ta pojasnila, da ni možno, da bi kdo od svetovalcev za brezplačno pravno moč rekel, da oni prevzemajo odgovornost za zamudo. Ker se telefonski pogovori ne snemajo je tako ostal brez dokaza, zaradi česar meni, da je bil prikrajšan za sestavo pritožbe.

4. Obsojenec ne oporeka ugotovitvi sodišča, da je zamudil rok za pritožbo, pač pa navaja, da je do zamude prišlo, ker je bil s strani službe za brezplačno pravno pomoč spravljen v zmoto, da bo pritožbo lahko vložil tudi po tistem, ko bo rok že potekel. Po vsebini bi zato njegovo pritožbo bilo razumeti tudi kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje, vendar je tak predlog očitno neutemeljen. Pritožnik namreč sam navaja, da so na službi za brezplačno pravno pomoč pri Okrožnem sodišču v Ljubljani kasneje zanikali, da so dali pojasnilo glede podaljšanja pritožbenega roka in da sam nasprotnega dokaza, razen socialne delavke, ki je razgovor opravila, dejansko nima. Zato je sodišče druge stopnje njegovo vlogo tudi obravnavalo kot pritožbo.

5. Dvoma sicer ni, da je obsojenec po prejemu sodbe z dne 1.7.2020 vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči za sestavo in vložitev pritožbe in, da je bilo o njegovi prošnji odločeno 23.10.2020, ko je rok za pritožbo že potekel. Vendar je treba upoštevati, da odločitev o dodelitvi brezplačne pravne pomoči, ni bila nujna za vložitev pritožbe, temveč je šlo le za uveljavljanje pravice do pravne pomoči, za katero pa tudi ni bilo že vnaprej jasno, ali bo prošnji ugodeno. Poleg tega je obsojenec sodbo prejel 21.9.2020, prošnjo pa vložil 2.10.2020 in je zato moral računati, da o njegovi vlogi lahko ne bo odločeno še pravočasno. Sodišče verjame obsojencu, da se je socialna delavka v azilnem domu, kjer se je obsojenec nahajal, obrnila na službo za brezplačno pravno pomoč prav zaradi nevarnosti poteka pritožbenega roka. Ne glede na to, kakšno informacijo je dobila ali kako jo je razumela, pa obstaja dejstvo, da odločba do poteka roka za sestavo pritožbe ni bila izdana in bi zato obsojenec, ko je to spoznal, pritožbo lahko sam še pravočasno vložil. Nenazadnje zadeva tako po dejanski kot po pravni poti ni bila zapletena in bi obsojenec lahko sam v pritožbi zapisal tisto, kar je želel storiti s pomočjo odvetnika.

6. Ne glede na povedano, pa je pojasniti tudi, da sprememba denarne kazni v kazen zapora za obsojenca ne bo realizirana, kolikor bo ta poravnal denarno kazen v višini 500,00 EUR. Iz njegove pritožbe izhaja, da se je sedaj zaposlil pri delodajalcu S. d.o.o. in da je plačilno sposoben kazen odplačati zaradi česar sodišče celo naproša, da mu pošlje plačilni nalog za plačilo. Kolikor bo denarno kazen tudi sedaj, po pravnomočnosti sodbe, vendar poravnal, se bo izvrševanje kazni zapora na podlagi drugega odstavka 87. člena KZ-1, ustavilo.

7. Ker glede na vse obrazloženo pritožba obsojenca ni utemeljena, jo je sodišče druge stopnje na podlagi tretjega odstavka 402. člena ZKP zavrnilo.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 87, 87/1.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 375, 375/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.