VSL Sklep I Cp 567/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-05-27

plačilo za delo izvedenca - odmera nagrade in stroškov izvedenca - merila za odmero nagrade - nagrada za pisno izdelano mnenje - postopek za delitev skupnega premoženja - ocena vrednosti nepremičnine - dokazovanje z izvedencem - pripombe na izvedensko mnenje - nestrinjanje stranke z izvedenskim mnenjem

Nestrinjanje z izvedenskim mnenjem ni pravno pomembno pri presoji pravilnosti in zakonitosti odmerjene nagrade sodnemu izvedencu, oziroma povedano drugače, pravilnost izvedenčevega mnenja oziroma vsebinske pripombe nanj niso kriterij za presojo njegove nagrade.

I. Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sodnemu izvedencu in cenilcu gradbene stroke A. A. za opravljeno izvedensko delo odmerilo nagrado in nadomestilo za stroške v skupnem znesku 647,90 EUR (I. točka izreka); od priznanega bruto zneska izvedenine se obračuna in plača 8,85-odstotni prispevek za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v višini 57,34 EUR ter 0,53-odstotni prispevek za zdravstveno zavarovanje za poškodbo pri delu, ki znaša 3,43 EUR (II. točka izreka); plačilo skupnega zneska v višini 708,76 EUR izvrši finančno računovodska služba sodišča iz založenega predujma na transakcijski račun izvedenca (III. točka izreka). V presežku je sodišče zahtevek izvedenca z dne 21. 8. 2020 zavrnilo (IV. točka izreka).

2. Zoper sklep se iz vseh pritožbenih razlogov pritožuje nasprotna udeleženka, ki izpodbija I., II in III. točko izreka in predlaga, da višje sodišče sklep v izpodbijanem delu razveljavi in izvedencu izvedenine v zahtevani višini ne prizna. Nasprotna udeleženka po predlogu in predlagateljica po nasprotnem predlogu (v nadaljevanju nasprotna udeleženka), zatrjuje, da je izvedencu izvedenina priznana neupravičeno, saj je mnenje izdelal mimo navodil sodišča. Priglasil je fiktivne in navidezno povečane stroške, kar je delno ugotovilo že sodišče. Ker je delo izdelal mimo navodil sodišča, je opravil storitev, ki mu ni bila naročena, zato mu priglašena izvedenina ne gre.

Nasprotna udeleženka povzema nalogo izvedenca, ki jo je določilo sodišče, ki je pojasnilo in obrazložilo namen in razlog potrebe po izdelavi izvedenskega mnenja in s tem obrazložilo bistvo izvedenčeve naloge. Pomembno je, da izvedenec izdela in sodišču predloži mnenje o oceni obravnavanih nepremičnin, ki bo zadostilo potrebi po razjasnitvi dejanske tržne vrednosti obravnavanih nepremičnin in ki je odraz sedanjega, aktualnega dejanskega stanja tržne vrednosti, ob upoštevanju vseh konkretnih okoliščin, ki imajo vpliv na vrednost. Izvedenec takšnega mnenja ni izdelal. Mnenje vsebuje tudi računske nejasnosti, v njem ni izračuna vrednosti deleža obeh udeležencev, kar kaže, da izvedenec spisa ni proučil. Izvedensko mnenje ne upošteva aktualnih okoliščin, saj je izdelano na podlagi in prikazu statističnih podatkov v obdobju od leta 2015 do leta 2019 in na podlagi posplošitve tržne vrednosti nepremičnin. Mnenje tudi ne omenja opravljenih pravnih poslov v letu 2020 za nepremičnine v isti stavbi, kot se nahajata obravnavani nepremičnini (razen enega) in ne upošteva aktualnih okoliščin, kljub dejstvu, da je bilo v letu 2020 do meseca avgusta opravljenih šest sprememb lastništev za posamezne dele iste stavbe, ki v naravi prestavljajo stanovanja, in pet sprememb lastništev za posamezne dele iste stavbe, ki v naravi predstavljajo garaže. Za te spremembe je nasprotna udeleženka izvedela 25. 9. 2020 iz poročil o upravnikovem delu, ki ju prilaga v dokazni namen. Ker izvedenec omenjenih pravnih poslov, razen za identično stanovanje, na katerega ga je opozorila nasprotna udeleženka, ni omenil, potrebne dokumentacije ni proučil in je ni iskal.

Izvedenec je bil seznanjen z informacijo, da se na istem naslovu, kot se nahaja predmetno stanovanje cenitve, že dve leti prodaja identično stanovanje. To stanovanje, ki je povsem enakovredna nepremičnina, na istem naslovu, je bilo v mesecu juniju 2020 na prostem trgu nepremičnin prodano za znesek 290.000,00 EUR. Gre torej za izkazano dejansko tržno ceno, doseženo na prostem trgu, za identično nepremičnino, ki je bila dosežena v aktualnem času, zato ni utemeljena nobena druga primerjava nepremičnin z drugih lokacij in drugačnih lastnosti in posploševanje le-teh. Cena identičnega stanovanja je najbolj verodostojen dokaz dejanske tržne vrednosti obravnavane nepremičnine v aktualnem času. Sodni izvedenec tako ni imel podlage za obsežen prikaz statističnih podatkov trga nepremičnin od leta 2015 do 2019, posebej zaradi izrecne potrebe po razjasnitvi dejanske tržne vrednosti obravnavanih nepremičnin. Ponderiran pomeni izračunan na podlagi ponderjev. Gre običajno za višjo vrednost. Ocena vrednosti na podlagi ponderiranih poslov ne pride v poštev. Delo izvedenca od strani 20 do 35 je tako nepotrebno in neuporabno, enako velja za slikovni material na straneh 7, 8 in 9. Strani od 36 do 39 predstavljajo priloge, iz katerih izhaja, da mnenje ni bilo izdelano na dan 10. 8. 2020 ter ni bilo izdelano v skladu z določenim rokom.

Nasprotna udeleženka analizira podatke iz izvedeniškega mnenja v tabeli na strani 29 ter zatrjuje, da močno odstopajo od podatkov identičnega stanovanja, ki je bilo prodano v juniju 2020. Na strani 29 je tudi zavajajoč izračun vrednosti za m2 za obravnavano stanovanje s pomočjo izračuna statističnih podatkov, kar je tudi v nasprotju z razlogi po zahtevi cenitve po izvedencu s strani predlagatelja, ki je zahteval oceno vrednosti nepremičnine, pri kateri bodo upoštevane vse konkretne okoliščine. Statistični podatek je neustrezen in neuporaben za ocenjevanje tržne vrednosti obravnavanega stanovanja v aktualnem času.

Nasprotna udeleženka povzema oceno vrednosti nepremičnin na strani 31 do 33 mnenja. Navaja, da razen identične nepremičnine, drugi nepremičnini nista primerljivi. Nasprotna udeleženka se ne strinja s prikazom izvedenca za fizične prilagoditve, saj izvedenec vrednost za sporno stanovanje pri prilagoditvi identičnemu stanovanju na podlagi nepojasnjenih fizičnih lastnosti „prilagoditev zaradi stanja/kvaliteta“, zviša za 10 %. Izvedenec ni pojasnil, zakaj je bilo treba dejansko doseženo tržno ceno zviševati z nepojasnjeno okoliščino fizičnega stanja, ko gre za povsem enakovredno nepremičnino. Ocenjeno vrednost pa je izvedenec določil še višje, v višini 334.108,00 EUR. Tako ocenjena vrednost je za kar 44.100,00 EUR višja od 290.000,00 EUR, kot je bilo na prostem trgu iztrženo za identično stanovanje. Takšne razlike izvedenec ni pojasnil in je tudi ne more, zlasti ob aktualnih okoliščinah učinkov vpliva koronavirusa na nepremičninski trg.

V izvedenskem mnenju obravnavano garažo izvedenec opiše zelo skopo, predložil ni nobene fotografije garaže, iz katere bi bilo razvidno njeno stanje. Garaža je skrajno leva izmed treh garaž, je zelo ozka, vanjo je možno zapeljati le z ozkimi avtomobili majhnih velikosti, v tretjini garaže je prostor zaradi betonske stene dodatno zožen. Vse to znižuje tržno vrednost garaže. Izvedenec teh individualnih lastnosti garaže ni obravnaval niti ni omenjal nobenega posla o spremembi lastništva katerekoli izmed garaž v isti stavbi. To kaže, da ni opravil zbiranja in proučevanja potrebne dokumentacije niti ni opravil študije spisa in prilog.

Z oceno vrednosti garaže glede na šest navedenih primerov prodajnih pogodb garaž, za katere je bil, razen ene, posel sklenjen v letu 2019, se nasprotna udeleženka ne strinja. Za vse garaže, razen ene, pogodbene vrednosti močno odstopajo od povprečnih pogodbenih vrednosti za leto 2019. Ocena vrednosti obravnavane garaže, ki jo je določil izvedenec, ne odraža aktualne tržne vrednosti.

Sodišče je izvedencu zadalo tudi nalogo, da izračuna vrednost deleža obeh udeležencev, vendar tega ni storil. Izvedenec je opravil le ogled obeh nepremičnin, vendar mu tudi tega stroška ni mogoče priznati, ker samo ogled, brez ustreznega izvedenskega mnenja, predstavlja le povzročanje neupravičenih stroškov. Izvedenec zato ni upravičen do priglašenega stroška za ogled v višini 51,00 EUR. Izvedenec ni opravil zbiranja in proučevanja potrebne dokumentacije, zato ni upravičen do tovrstnih priglašenih stroškov v višini 153,00 EUR. Ker ni opravil študija spisa in prilog, tudi do stroškov v višini 102,00 EUR ni upravičen. Ker ni izdelal uporabljivega izvedenskega mnenja, ni upravičen do priglašenega stroška za izdelavo mnenja v višini 306,00 EUR. Tudi pri uveljavljanju stroška v višini 22,00 EUR za čas potovanja na ogled ni bil natančen. Za celotno pot na ogled in povratek z ogleda je porabil največ do pol ure, saj je potoval v poletnem času dne 7. 7. 2020, ko je na cestah zelo redek promet in promet po mestu Ljubljana poteka tekoče in brez prometnih zastojev. Potoval je tudi izven časa, ki je običajen za prometne konice, za pot na ogled in z ogleda skupaj je torej porabil manj kot pol ure in ne dvakrat po pol ure. V dokazni namen nasprotna udeleženka prilaga predstavitev možnih poti in izračun porabe časa aplikacije Google. Brez podaje ustreznega izvedenskega mnenja izvedenec tudi do teh stroškov ni upravičen, enako velja za priglašen strošek za potne stroške za ogled v višini 2,20 EUR in priznane materialne stroške za tiskanje izvodov izvedenskega mnenja v višini 11,70 EUR.

3. Izvedenec v odgovoru na pritožbo tej nasprotuje. Navaja, da materialni stroški niso fiktivno prikazani. Izvedensko mnenje ni narejeno mimo navodil sodišča, saj je podana ocena vrednosti na osnovi metode ocenjevanja vrednosti nepremičnin in ne na način množičnega vrednotenja. Podana je ločena vrednost obeh delov stavbe, kakor tudi skupna vrednost. Podani so vsi elementi vrednosti obeh delov nepremičnine, da sodišče lahko odloči. Napačne so navedbe, da je ocena vrednosti izdelana na osnovi statističnih podatkov, saj so na straneh 31 do 33 podani konkretni prodajni podatki in izdelane prilagoditve glede na lastnosti med ocenjevano nepremičnino in primerljivimi podatki za konkretno ocenjevano stanovanje, z upoštevanjem vseh specifičnih lastnosti stanovanja. Vsi podatki, na katere se izvedenec sklicuje, so razkriti in v poročilu prikazani, vključno z izdelanimi prilagoditvami. Ocenjevano stanovanje se nahaja v večstanovanjski in poslovni stavbi zgrajeni leta 1974, stanovanje pa je bilo v letu 2004 popolnoma adaptirano (razen oken), z izvedbo po meri in materiali višjega cenovnega razreda. Izvedenec pojasnjuje, zakaj je bilo mnenje izdelano z zamudo. Stroškovnik, ki ga je predlagal, je skladen s tarifo Pravilnika sodnih izvedencev in cenilcev, opravljena sta bila študij spisa ter obsežno iskanje ustreznih prodajnih podatkov in drugih podatkov, ki so predstavljeni v mnenju. Pot na ogled in pot nazaj pa se obračunata ločeno, kot je navedeno v pravilniku. Izvedenec meni, da je mnenje izdelano skladno z zahtevami in vprašanji sodišča, strinja pa se, da ni izračunal vrednosti deleža solastnikov, so pa za to podani vsi podatki.

5. V skladu s 45. členom Zakona o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (ZSICT) imajo sodni izvedenec, sodni cenilec in sodni tolmač pravico do plačila za opravljeno izvedensko in cenilsko delo oziroma delo tolmača in pravico do povrnitve stroškov, ki so jih imeli v zvezi z izvedenskim in cenilskim delom oziroma delom tolmača. Višino in način vrednotenja za odmero nagrade za delo sodnih izvedencev, cenilcev in tolmačev ureja Pravilnik o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (v nadaljevanju: Pravilnik), ki v 49. členu ureja tudi način povrnitve njihovih stroškov. Kot je razvidno iz povzetih pritožbenih navedb nasprotne udeleženke, se ta z izvedenskim mnenjem ne strinja, za nestrinjanje navaja obsežne razloge, ki po vsebini predstavljajo pripombe na izvedensko mnenje. Ker nestrinjanje z izvedenskim mnenjem ni pravno pomembno pri presoji pravilnosti in zakonitosti odmerjene nagrade sodnemu izvedencu oziroma povedano drugače, pravilnost izvedenčevega mnenja oziroma vsebinske pripombe nanj niso kriterij za presojo njegove nagrade, na vse obsežne pritožbene navedbe sodišču druge stopnje ni treba odgovarjati, odgovarja le na posamične, ki so pomembne za presojo odločitve.

6. V okviru graje mnenja izvedenca nasprotna udeleženka navaja, da je izvedenec mnenje izdelal mimo navodil sodišča, vendar pritožbena navedba ni utemeljena, saj je izvedenec opravil cenitev spornih nepremičnin, kot mu je naložilo sodišče. Oceno vrednosti nepremičnin je podal na osnovi metode ocenjevanja vrednosti nepremičnin in ne na podlagi množičnega vrednotenja nepremičnin. Kot je izvedenec pravilno navedel v odgovoru na pritožbo, je podal ločeno vrednost obeh delov stavbe, podal je tudi skupno vrednost, tako da so v izvedeniškem mnenju navedeni elementi vrednosti obeh delov nepremičnine, da sodišče lahko odloči. Izvedenec res ni izračunal vrednosti deležev obeh udeležencev, vendar je takšen izračun mogoč na podlagi ocenjene vrednosti spornih nepremičnin. Ne gre za vprašanje, za katerega bi bilo potrebno strokovno znanje izvedenca, pač pa preprost matematični izračun.

7. Nestrinjanje z metodologijo, ki jo je izvedenec uporabil in navajanje vsebinskih pripomb zoper mnenje, kot že navedeno, ni kriterij za presojo nagrade izvedenca, očitek, da izvedenec naloge ni opravil, pa ni utemeljen. Iz že obrazloženega izhaja, da je opravil cenitev spornih nepremičnin, kot mu je bilo naloženo. Takšen odgovor za presojo pravilnosti odmere nagrade izvedencu zadošča, pripombe na izvedeniško mnenje pa bodo predmet presoje v nadaljnjem postopku. Ker torej navedba, da izvedenec ni izdelal (uporabljivega) izvedeniškega mnenja, ni utemeljena, je neutemeljena tudi navedba, da izvedencu ne gre 306,00 EUR za pisno izdelavo izvedenskega mnenja, ki jih je sodišče izvedencu pravilno priznalo v skladu z 2. točko prvega odstavka 40. člena Pravilnika.

8. Neutemeljena je tudi navedba, da izvedenec ni opravil študija spisa in prilog ter zatrjevanje, da ni opravil zbiranja in proučevanja potrebne dokumentacije. Slednje nasprotna udeleženka utemeljuje s pojasnilom, da je prišlo v stavbi, v kateri se nahajata tudi sporno stanovanje in garaža, do sprememb lastništev v obdobju do avgusta 2020, za katere je nasprotna udeleženka izvedela dne 25. 9. 2020, v ta namen prilaga za to tudi dokaz. Ker iz izvedeniškega mnenja izhaja, katero dokumentacijo je izvedenec zbral in proučil, je navedba nasprotne udeleženke neutemeljena. Sodišče prve stopnje je tako izvedencu glede na obseg spisa pravilno priznalo 102,00 EUR za študij spisa oziroma dokumentacije po 2. točki prvega odstavka 37. člena Pravilnika ter (glede na zbrano dodatno dokumentacijo) 153,00 EUR za zbiranje in proučevanje dodatne dokumentacije po 3. točki prvega odstavka 38. člena Pravilnika.

9. Izvedenec je opravil tudi ogled, kar nasprotna udeleženka priznava, nagradi zanj pa neutemeljeno nasprotuje s trditvijo, da naj bi bil ogled brez ustreznega izvedenskega mnenja brez pomena. Sodišče je za opravljen ogled izvedencu pravilno priznalo 51,00 EUR po 1. točki prvega odstavka 39. člena Pravilnika.

10. Neutemeljen je tudi očitek, da je izvedenec napačno priglasil 22,00 EUR za čas potovanja na ogled po tretjem odstavku 39. člena Pravilnika, ker naj bi za pot na ogled in povratek z ogleda porabil največ do pol ure skupaj. V skladu s Pravilnikom se namreč za čas potovanja prizna 11,00 EUR za vsake začete pol ure in je zato sodišče izvedencu iz tega naslova pravilno priznalo 22,00 EUR. Glede na že obrazloženo je neutemeljena navedba, da izvedencu tudi ti stroški ne gredo, ker naj ne bi podal ustreznega izvedenskega mnenja. Iz enakega razloga nasprotna udeleženka neutemeljeno izpodbija tudi priznan strošek za potne stroške za ogled v višini 2,20 EUR in za materialne stroške za tiskanje izvodov izvedenskega mnenja v višini 11,70 EUR.

11. Na ostale vsebinske pripombe na izvedenčevo mnenje, s katerimi nasprotna udeleženka izpodbija njegovo pravilnost, kot že navedeno, sodišče druge stopnje ne odgovarja, ker niso kriterij za presojo njegove nagrade (prvi odstavek 360. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP, v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku, ZNP-1) in zato niso relevantne pri presoji izpodbijanega sklepa.

12. Ob povedanem pritožba ni utemeljena. Ker izpodbijani sklep tudi ni obremenjen s procesnimi kršitvami, na katere pazi sodišče druge stopnje po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP, v zvezi z 42. členom ZNP-1), je sodišče pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (2019) - ZSICT  - člen 45

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 249

Pravilnik o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (2018) - člen 37, 38, 39, 40, 49

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.