VSM Sklep I Ip 319/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-07-05

odlog izvršbe na predlog dolžnika - razlogi za odlog izvršbe - možnost poplačila - obročno odplačilo dolga

Odložitev uveljavitve zahtevka, ki izhaja iz pravnomočne sodne odločbe, je mogoče dovoliti le izjemoma, saj pomeni neizvršena sodna odločba protipravno dejansko stanje v primerjavi s stanjem, ki je določeno z avtoriteto sodne oblasti. Utemeljen je le v primeru, če obstoji konkretna, realna in učinkovita možnost poplačila upnika v časovno omejenem času, za katerega je z zakonom dovoljen odlog. Odlog izvršbe namreč ne sme trajno odvzeti upnikovo pravico do izvršbe, ampak dolžniku omogočiti dodaten omejen čas, da poišče način poplačila in se izogne prisilni prodaji nepremičnine.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Upnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je predlog dolžnika za odlog izvršbe z dne 11. 4. 2022 zavrnilo.

2. V pravočasni pritožbi dolžnik meni, da je odločitev prvostopenjskega sodišča zmotna. Kot bistveno izpostavi, da ima z upnikom veljaven dogovor, da bo mesečno plačeval po 100,00 EUR. Trdi, da je upnik sodeloval pri sklenitvi dogovora z dne 21. 12. 2020 in prilaga potrdilo datirano z dne 1. 4. 2022. V nadaljevanju pojasni, da gre za naročilo, ki ga je dal dolžnik banki Staermarkische Bank und Sparkassen Bad Radkersburg. Ta banka je očitno kontaktirala z upnikom, saj so od dolžnika plačani zneski nakazani na upnikov račun, ki je zapisan v tem sporazumu. Dolžnik posebej poudarja, da je po novem dogovoru pripravljen plačevati znesek 200,00 EUR mesečno in upnika poziva na odgovor na ta predlog. Navaja še, da je upnika seznanil z izvedenskim mnenjem invalidske komisije, da je dolžnik invalid in posledično nima večjih dohodkov, s katerimi bi odplačeval svoj dolg. Predlaga, da se njegovi pritožbi ugodi.

3. Upnik v odgovoru na pritožbo pritrjuje prvostopenjskim razlogom in predlaga zavrnitev pritožbe. Pojasni še, da noben dogovor, ki bi vplival na potek izvršilnega postopka, ne obstaja. Priznava, da je dolžnik (občasno) delno poravnaval terjatev v mesečnih zneskih po 100,00 EUR, vendar gre za zneske, ki ne zadoščajo niti za poplačilo stroškov in tekočih zakonskih zamudnih obresti. Drugega premoženja, na katerega bi lahko upnik posegel z izvršbo, pa dolžnik nima. Priglaša pritožbene stroške.

5. Da bi bil dolžnikov predlog za odlog izvršbe utemeljen,

bi moral ta za verjetno izkazati, da bi s takojšnjo izvršbo pretrpel nenadomestljivo ali težko nadomestljivo škodo in da je ta škoda večja od tiste, ki zaradi odloga lahko nastane upniku (subjektivna predpostavka), v primerih iz prvega odstavka 71. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ

(objektivna predpostavka) oziroma obstoj posebno upravičenih razlogov iz drugega odstavka 71. člena ZIZ.

6. Pritrditi je ugotovitvi sodišča prve stopnje, da dolžnik ni izkazal, niti zatrjeval obstoja primera iz 1. do 12. točke prvega odstavka 71. člena ZIZ, niti kumulativno zahtevane subjektivne predpostavke. Kot je že pravilno pojasnilo sodišče prve stopnje, realizacija izvršbe sama po sebi pa po stališču sodne prakse ne predstavlja škode, ki je varovana v prvem odstavku 71. člena ZIZ.

7. Sodišče druge stopnje sledi tudi zaključku sodišča prve stopnje, da ni izkazan obstoj posebno upravičenih razlogov za odlog izvršbe (drugi odstavek 71. člena ZIZ). Prvostopenjske razloge kot pravilne in zakonite v izogib ponavljanju povzema in na pritožbene navedbe še dodaja:

8. Odložitev uveljavitve zahtevka, ki izhaja iz pravnomočne sodne odločbe, je mogoče dovoliti le izjemoma, saj pomeni neizvršena sodna odločba protipravno dejansko stanje v primerjavi s stanjem, ki je določeno z avtoriteto sodne oblasti. Utemeljen je le v primeru, če obstoji konkretna, realna in učinkovita možnost poplačila upnika v časovno omejenem času, za katerega je z zakonom dovoljen odlog. Odlog izvršbe namreč ne sme trajno odvzeti upnikovo pravico do izvršbe, ampak dolžniku omogočiti dodaten omejen čas, da poišče način poplačila in se izogne prisilni prodaji nepremičnine.

9. Izvršbo iz posebno upravičenih razlogov po drugem odstavku 71. člena ZIZ je mogoče odložiti za tri oziroma največ šest mesecev (drugi, tretji, šesti odstavek 74. člena ZIZ).

10. V obravnavanem primeru, ko dolžnik utemeljuje odlog izvršbe z mesečnim odplačevanjem dolga, ki samo iz naslova glavnice znaša 12.677,17 EUR, po 100,00 EUR oz. 200,00 EUR mesečno, je jasno, da poplačilo dolga v časovnem obdobju, za katerega je po zakonu dopusten odlog, ni mogoče. Ker dolžnik tudi drugih konkretnih rešitev ni ponudil, kot tudi ni izkazal realnih možnosti, da se bo njegov socialni položaj v časovnem obdobju odloga izvršbe toliko izboljšal, da mu bo omogočal poplačilo, je zavrnitev predloga za odlog izvršbe utemeljena.

11. Tudi dejstvo, da je dolžnik invalidsko upokojen, kar predstavlja trajno okoliščino, glede na odlog, ki omogoča le začasni zastoj postopka, odloga izvršbe ne utemeljuje.

12. Dejstva, da banka na podlagi pooblastila dolžnika

mesečno nakazuje po 100,00 EUR na račun upnika, upnik ne zanika. Ker je sodišče dolžno ves čas postopka upoštevati 3. člen ZIZ in izvršbo opraviti le v obsegu, kot je to potrebno za poplačilo terjatve, bo v nadaljevanju upoštevalo plačila in izvršbo opravilo le v potrebnem obsegu.

13. Kar se tiče dolžnikovega poziva upniku, da je pripravljen mesečno plačevati znesek 200,00 EUR, je dolžniku pojasniti, da je tak dogovor v izključni domeni upnika. Upnik je v odgovoru na pritožbo vztrajal pri nadaljnji izvršbi.

14. Zatrjevani obstoj dogovora o obročnem plačilu, na katerem dolžnik utemeljuje odlog, upnik pa ga zanika, ima sicer lahko naravo ugovornega razloga iz 9. točke prvega odstavka 55. člena ZIZ v zvezi s 56. členom ZIZ. Kot pristojno sodišče za odločanje o ugovoru (54. člen ZIZ), bo sodišče prve stopnje v nadaljevanju opravilo presojo, ali je te navedbe obravnavati kot ugovorne navedbe pred razpisom javne dražbe.

15. Na podlagi obrazloženega je sodišče druge stopnje pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Odločitev je sprejelo potem, ko tudi uradni preizkus (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ) ni pokazal kršitev.

16. Odločitev o pritožbenih stroških dolžnika ni bila sprejeta, ker jih ta ni priglasil (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), medtem ko upnik nosi sam svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 155. člena istega zakona in 15. členom ZIZ). S pritrjevanjem prvostopenjskim razlogom k pritožbeni presoji ni pripomogel, zato so bili stroški, nastali z odgovorom na pritožbo, nepotrebni.

Iz podatkov spisa izhaja, da je bila izvršba že odložena na predlog upnika s sklepom z dne 3. 3. 2021 do 31. 5. 2021 in s sklepom z dne 10. 5. 2021 do 28. 2. 2022.

Dolžnik je predložil potrdilo o trajniku, ki ga je sklenil z banko, da z njegovega računa mesečno odplačuje 100 EUR na račun upnika.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 71, 71/1, 71/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.