VSM Sklep I Ip 874/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-01-11

ugovor tretjega v izvršilnem postopku - napotitev na pravdo zaradi nedopustnosti izvršbe

Neuspešno si tretji v pritožbi prizadeva, da se iz izvršbe izločijo zarubljeni predmeti s ponovnimi trditvami o njegovem lastništvu le teh in s predložitvijo dokazov o lastništvu. Pozitivna zakonodaja tudi v primeru, ko so k ugovornim trditvam o lastništvu predmetov izvršbe predloženi dokazi (tretji je to storil že v ugovoru), ki izkazujejo verjetnost obstoja pravice, ki jo zatrjuje tretji, upnik pa ugovoru nasprotuje, izvršilnemu sodišču ne omogoča vsebinske presoje in odločitve, da je izvršba na predmete nedopustna. Zakonodaja predpisuje prenos vsebinskega odločanja o ugovornih navedbah tretjega in navedbah upnika v odgovoru na ugovor v poznejšo pravdo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v I. in II. točki izreka potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je ugovor tretjega zavrnilo (I. točka izreka) in ga napotilo, da lahko v roku 30 dni od pravnomočnosti sklepa začne pravdo za ugotovitev nedopustnosti izvršbe na premičninah, glede katerih zatrjuje, da ima na njih pravico, ki preprečuje izvršbo (II. točka izreka). Odločilo je tudi o stroškovnem zahtevku upnika za povrnitev stroškov odgovora na ugovor tretjega. Upnikov zahtevek je zavrnilo (III. točka izreka).

2. Tretji v pravočasni pritožbi uvodoma pojasnjuje razlog, zakaj živi na drugem naslovu kot se nahajajo predmeti, katerih lastnik je in ki so predmet izvršbe. V nadaljevanju podrobno obrazloži predložene račune za posamezne predmete, za katere trdi, da so njegova last. Očita, da bi moralo sodišče slediti čitljivim prilogam in upnika opozoriti, da so kopije nečitljive. Meni, da zakonsko določilo drugega odstavka 65. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) ni primerno. Sodišče lahko samo presoja in dokončno odloči o zadevi. Ne more upnik v želji, da bi dosegel svoje trditi neutemeljena dejstva ali kar preprosto brez razloga nasprotovati tretjemu. Zavrača priglašene stroške upnika in pritrjuje stroškovni odločitvi sodišča. Predlaga, da sodišče izreče končni sklep, da je izvršba na njegove predmete nedopustna. Ponovno prilaga račune o nakupu predmetov.

5. Tretji soglaša s stroškovno odločitvijo iz III. točke izreka prvostopenjskega sklepa. Sodišče druge stopnje je zato štelo, da izpodbija zgolj odločitvi iz I. in II. točke izreka, torej v delu, v katerem ni uspel. Prvostopenjski sklep je preizkusilo zgolj v tem delu.

6. Predmet izvršbe so stvari in pravice, ki pripadajo dolžniku. Če so izvršilna dejanja posegla v pravno sfero tretje osebe, je predvideno posebno pravno sredstvo, to je ugovor tretjega, ki ga ima zgolj ta oseba, čeprav ni stranka v postopku.

7. V skladu s tretjim odstavkom 64. člena ZIZ mora sodišče izvod pravočasnega, popolnega in dovoljenega ugovora vročiti upniku in če ta ugovoru nasprotuje, zakon izvršilnemu sodišču nalaga, da ugovor zavrne (drugi odstavek 65. člena ZIZ). Pozitivna zakonodaja - ureditev instituta ugovora tretjega, izvršilnemu sodišču ne omogoča, da bi lahko po vsebini izvršbo na predmet izvršbe izreklo za nedopustno, temveč predpisuje prenos vsebinskega odločanja o ugovoru tretjega v poznejšo pravdo. Tudi, če tretji navede dejstva in zanje predloži dokaze, ki bi lahko privedla do ugoditve njegovemu zahtevku, izvršilno sodišče ob upnikovem nasprotovanju ni pristojno presojati utemeljenosti ugovora. Izvršilno sodišče v zakonski ureditvi nima podlage za (dokončno) vsebinsko odločanje o ugovornih navedbah tretjega, niti o utemeljenosti upnikovega nasprotovanja. Citirana določba izvršilnemu sodišču ne dopušča vsebinske presoje, kot si to zmotno razlaga pritožba. Izvršilno sodišče mora ugovor zavrniti.

8. V obravnavanem primeru je upnik ugovoru tretjega nasprotoval, zato je sprejeta odločitev o zavrnitvi ugovora glede na zgoraj pojasnjena pravila pravilna in zakonita.

9. Kot je v sprejeti odločitvi pravilno odločilo sodišče prve stopnje, lahko tretji v skladu s tretjim odstavkom 65. člena ZIZ v roku 30 dni od pravnomočnosti te odločitve začne pravdo za ugotovitev, da izvršba na zarubljene predmete ni dopustna (tretji odstavek 65. člena ZIZ).

10. Neuspešno si tretji v pritožbi prizadeva, da se iz izvršbe izločijo zarubljeni predmeti s ponovnimi trditvami o njegovem lastništvu le teh in s predložitvijo dokazov o lastništvu. Kot že pojasnjeno zgoraj, pozitivna zakonodaja tudi v primeru, ko so k ugovornim trditvam o lastništvu predmetov izvršbe predloženi dokazi (tretji je to storil že v ugovoru), ki izkazujejo verjetnost obstoja pravice, ki jo zatrjuje tretji, upnik pa ugovoru nasprotuje, izvršilnemu sodišču ne omogoča vsebinske presoje in odločitve, da je izvršba na predmete nedopustna. Zakonodaja predpisuje prenos vsebinskega odločanja o ugovornih navedbah tretjega in navedbah upnika v odgovoru na ugovor v poznejšo pravdo. Tveganje in iz tega izvirajoče morebitne posledice za tako odločitev nosi upnik. Če bi se v kasnejši pravdi izkazalo, da je bila v izvršbi prizadeta pravica tretjega, bo moral upnik tretjemu povrniti škodo po splošnih obligacijskih načelih.

11. Sodišče druge stopnje k pritožbenim navedbam še dodaja, da je trditveno in dokazno breme na tretjem. Tudi, če tretji zatrjuje dejstva o verjetnem obstoju pravice na predmetih izvršbe in zanje predloži dokaze, s katerimi jih utemeljuje ter je njegov ugovor obrazložen, ga izvršilno sodišče zaradi upnikovega nasprotovanja zavrne. V obravnavani zadevi je prvostopenjsko sodišče na podlagi zatrjevanih dejstev in dokazov tretjega (priloge C8 - C10), kar vse je posredovalo tudi upniku v odgovor (priloge A1 - A16), za ugovor tretjega sicer pravilno ugotovilo, da je ugovor obrazložen. Pravilno je štelo, da je tretji na podlagi dejstev in predloženih dokazov izkazal verjetnost obstoja svoje pravice na predmetih izvršbe. Vendar je zaradi nasprotovanja upnika ob uporabi pravila iz drugega odstavka 65. člena ZIZ utemeljeno ugovor zavrnilo.

12. Glede na obrazloženo je bilo potrebno pritožbo tretjega kot neutemeljeno zavrniti in sklep sodišča prve stopnje na podlagi 2. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ potrditi. Odločitev je bila sprejeta po tem, ko tudi uradni preizkus, opravljen po drugem odstavku 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, ni pokazal kršitev.

13. Odločitev o pritožbenih stroških ni bila sprejeta, ker jih tretji ni priglasil (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Gre za izločitveni ugovor zoper sklep o izvršbi, s katerim tretji zahteva, naj sodišče izreče izvršbo na predmet glede katerega je izkazal, da ima na njem pravico, ki preprečuje izvršbo, za nedopustno.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 64, 64/3, 65, 65/2, 65/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.