VSL Sklep I Cp 805/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-06-03

Anton Panjan (preds.), mag. Nataša Ložina (poroč.), Barbara Žužek Javornik

zapuščinski postopek - obseg zapuščine - razpolaganje dediča z zapuščino - separatio bonorum - ločitev zapuščine - ločitveni upnik - terjatev upnika v zapuščinskem postopku - prekinitev zapuščinskega postopka - izvršilni naslov - pripoznava zahtevka

Z odreditvijo ločitve zapuščine namen tega instituta, ki je poplačilo zapustnikovega upnika, še ni dosežen. Ločitveni upnik mora sprožiti ustrezen postopek za poplačilo svoje terjatve, in sicer izvršilni postopek oziroma pravdo z dajatvenim zahtevkom, če še ne razpolaga z izvršilnim naslovom.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugodilo predlogom za ločitev zapuščine, in sicer ločitvenih upnikov odvetnikov A. A. in B. B. ter ločitvenega upnika C. C., glede terjatev, ki izhajajo iz točk I.a. in I.b. izreka (I. točka izreka). Ugotovilo je obseg zapuščine po znanih podatkih (II. točka izreka), odločilo, da dedič D. D. ne more razpolagati s stvarmi in pravicami iz zapuščine, upniki pa se iz nje ne morejo poplačati, dokler se ne poplačajo terjatve ločitvenih upnikov (III. točka izreka). Sodišče je zapuščinski postopek prekinilo in ločitvene upnike napotilo, da zoper dediča vsak v zvezi s svojimi terjatvami sprožijo oziroma nadaljujejo ustrezen sodni postopek za poplačilo teh terjatev, rok za vložitev oziroma nadaljevanje ustreznega sodnega postopka je 30 dni po pravnomočnosti sklepa, zapuščinski postopek je sodišče prekinilo za 30 dni po pravnomočnosti sklepa oziroma do pravnomočnega zaključka ustreznih postopkov (IV. do VII. točka izreka).

2. Zoper sklep se pritožujejo dedič ter ločitvena upnika odvetnika A. A. in B. B. Sklep izpodbijajo v točkah IV. do VII. izreka in uveljavljajo vse pritožbene razloge. Navajajo, da je sklep v izpodbijanih delih (glede pritožnikov) nepotreben. Dedič D. D. je namreč ločitvenima upnikoma odvetnikoma A. A. in B. B. priznal njune ločitvene terjatve, torej je smiselno pripoznal njun zahtevek iz tega naslova. Ni razloga, da bi sodišče glede tega prekinilo zapuščinski postopek in ločitvena upnika odvetnika A. A. in B. B. napotilo na vložitev tožbe oziroma predloga za izvršbo za poplačilo teh terjatev. Ločitvena upnika predlagata, da sodišče pritožbi ugodi in prvostopni sklep v izpodbijanih delih, kolikor se nanašajo na ločitvena upnika odvetnika A. A. in B. B., razveljavi.

3. Ločitveni upnik C. C. v odgovoru na pritožbo tej nasprotuje in predlaga njeno zavrnitev.

5. Z odreditvijo ločitve zapuščine namen tega instituta (poplačilo zapustnikovega upnika) še ni dosežen. Ločitveni upnik mora sprožiti ustrezen postopek za poplačilo svoje terjatve: izvršilni postopek oziroma najprej pravdo z dajatvenim zahtevkom, če še ne razpolaga z izvršilnim naslovom. Sodišče da ločitvenemu upniku za to na razpolago primeren rok, če do poteka tega roka ustreznega postopka ne sproži, sodišče sklep o separaciji prekliče.

6. Dokler traja separacija dediči ne smejo razpolagi s podedovanim premoženjem, zato zgolj dejstvo, da dedič terjatvam ločitvenih upnikov, ki vlagata pritožbo, ni ugovarjal, na pravilnost odločitve ne vpliva. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da med dedičem in ločitvenimi upniki (tudi odvetnikoma A. A. in B. B.) do dogovora ni prišlo, zato je ob izpolnjevanju pogojev za ločitev zapuščine predlogom ločitvenih upnikov ugodilo ter hkrati odločilo o prekinitvi postopka in napotitvi upnikov na sprožitev oziroma nadaljevanje ustreznih postopkov. Izjava dediča, da ne ugovarja terjatvam upnikov, ne predstavlja izvršilnega naslova, pri čemer tudi ni utemeljena navedba, da naj bi dedič smiselno pripoznal zahtevek ločitvenih upnikov odvetnikov A. A. in B. B., saj mora biti pripoznava zahtevka izrecna in jasna. Ločitvena upnika pa tudi ne navajata, da bi bil dedič njuno terjatev pripravljen prostovoljno poplačati (z zapuščino pa med trajanjem separacije ne more razpolagati). Odločitev sodišča prve stopnje o prekinitvi zapuščinskega postopka in napotitvi upnikov na ustrezne postopke je zato tudi v izpodbijanem delu pravilna. Sodišče prve stopnje je glede prekinitve postopka navedlo tudi pravilne razloge, na katere se sodišče druge stopnje sklicuje, v izogib ponavljanju.

7. Glede na navedeno in ker sodišče druge stopnje ob preizkusu izpodbijanega sklepa tudi ni ugotovilo kršitev določb postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju ).

A. Božič Penko, Ločitev zapuščine, Pravosodni bilten 2/2012, str. 26.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 143, 143/1, 143/2, 210, 210/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.