VSM Sklep I Cp 888/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-02-10

Jasminka Pen (preds.), Vesna Rezar (poroč.), Dita Mlakar

skrbnik zapuščine - primernost skrbnika - sklep nima razlogov o odločilnih dejstvih - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Ker manjkajo razlogi o primernosti osebe, ki so pravno odločilni za postavitev skrbnika, v tej smeri pritožbeni preizkus ni možen, s čimer je podana bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom za začasno skrbnico zapuščine po pokojnem B.K. postavilo odvetnico in stečajno upraviteljico: K.G., C.c. 24 B, V., da poleg nalog, določenih v 131. členu Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD):

- opravi vse potrebne posle v zvezi z vzdrževanjem in zavarovanjem zapuščine, zlasti glede nepremičnin ID znak: parc. ... 878/9, ID znak: parc. ... 2633 in ID znak: parc. ... 3334;

- se seznani s strani poslovodnega organa družbe A.B. d.o.o. s poslovanjem družbe najmanj dvakrat letno;

- poroča sodišču vsake tri mesece do pravnomočnosti sklepa o dedovanju o upravljanju z zapuščino.

2. Zoper ta sklep vlaga pravočasno pritožbo po svojem pooblaščencu dedič R.K.r (v nadaljevanju dedič) iz vseh pritožbenih razlogov iz prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) s predlogom na njegovo razveljavitev in vrnitev v novo sojenje. Izpodbijani sklep je nepravilen in nezakonit, saj sodišče v obrazložitvi ni podalo nikakršnih pojasnil in utemeljitev, zakaj je za skrbnika zapuščine postavilo prav K.G. Sklep nima nobenih razlogov ali je primerna za začasno skrbnico zapuščine in ali lahko skrbi za zapuščino v interesu vseh dedičev. Iz obrazložitve izhaja le, da je to oseba, ki bo lahko nepristransko zastopala vse dediče, skrbno upravljala z nepremičnim premoženjem in strokovno poročala tudi o poslovanju družbe A.B. d.o.o., ne vsebuje pa nikakršnega pojasnila o tem, zakaj je prav ta oseba primerna za opravljanje funkcije začasnega skrbnika (osebne lastnosti in kompetence). Sodišče je sicer pojasnilo, da je, ker dediča nista poslala soglasnega predloga za imenovanje začasnega skrbnika, samostojno določilo začasno skrbnico, kar je sicer pravilno in zakonito, vendar je odločitev o osebi začasnega skrbnika neobrazložena. Sodna praksa se je že večkrat postavila na stališče, da mora biti oseba, ki jo sodišče imenuje za opravljanje te funkcije primerna (sklep VSL I Cp 263/99), zato manjkajo razlogi o odločilnih dejstvih ter je podana bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, posledično pa je tudi nepopolno ugotovljeno dejansko stanje. Opozarja še na drugi odstavek 192. člena ZD, ki določa, da pred postavitvijo začasnega skrbnika sodišče, če je mogoče zasliši tiste, ki so upravičeni dedovati, glede osebe skrbnika, česar v konkretnem primeru sodišče ni storilo. Dedič se tako ni imel možnost izjasniti se glede osebe, ki jo je postavilo za začasno skrbnico, zato je podana absolutna bistvena kršitev postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, takšno ravnanje pa pomeni tudi zmotno uporabo materialnega prava. Stroškov ne priglaša.

4. Določbe ZPP so uporabljene na podlagi 163. člena ZD.

5. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom postavilo začasno skrbnico zapuščine ter ji naložilo opravo nalog kot izhaja iz točke 1 obrazložitve tega sklepa, ker je bil prejšnji začasni skrbnik zapuščine razrešen

in ker dediča nista podala soglasnega predloga za postavitev začasnega skrbnika, temveč sta predlagala vsak svojega kandidata.

6. Pritožba izpodbija odločitev sodišča prve stopnje, da je postavilo za začasno skrbnico osebo, za katero ni predhodno pridobilo mnenja dedičev, hkrati pa, da sodišče nima razlogov, zakaj je prav ta oseba primerna za skrbnico.

7. Dejstvo, da je potrebno v postopku postaviti začasnega skrbnika zapuščine med dedičema

ni sporno, saj se glede osebe začasnega skrbnika ne moreta sporazumeti, ob dejstvu, da sama nista sposobna skupno upravljati z zapuščino, prejšnji skrbnik pa je bil razrešen.

8. Po prvem odstavku 192. člena ZD zapuščinsko sodišče kadar je to potrebno postavi začasnega skrbnika zapuščine, pri čemer po drugem odstavku iste zakonske določbe preden začasnega skrbnika postavi, zasliši, če je mogoče, tiste, ki so upravičeni dedovati, glede osebe skrbnika.

9. Nedvomno je, da je postavitev začasnega skrbnika v tem zapuščinskem postopku potrebna. Prvič iz razloga, ker se dediča nista sposobna sporazumeti glede upravljanja zapuščine in drugič zato, ker gre za zapuščino (nepremičnine in družbo), ki potrebuje nekoga, da bo zanjo skrbel.

10. Utemeljena je pritožbena graja, da bi moralo sodišče pred postavitvijo začasne skrbnice, če že ne zaslišati oba dediča, pa vsaj ju seznaniti z osebo začasne skrbnice in jima na ta način dati možnost, da se o njej izjasnita. Sodišče prve stopnje je, ker tega ni storilo, s tem zagrešilo bistveno kršitev določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

11. Utemeljena pa je tudi pritožbena graja, da sklep o postavitvi začasne skrbnice nima razlogov o tem, zakaj je ta oseba primerna za skrbnico. Sodišče prve stopnje o tem nima nobenih razlogov, iz sklepa ne izhaja pojasnilo in utemeljitev, zakaj je prav postavljena skrbnica primerna, da lahko skrbi za zapuščino v interesu obeh dedičev. Ker manjkajo razlogi o primernosti osebe, ki so pravno odločilni za postavitev skrbnika, v tej smeri pritožbeni preizkus ni možen, s čimer je podana bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

12. V posledici navedenega je sodišče druge stopnje pritožbi ugodilo in sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje (3. točka 365. člena ZPP).

13. V novem postopku bo moralo sodišče prve stopnje najprej dati možnost dedičema, da se o osebi skrbnice izjasnita, odločitev sodišča o postavitvi skrbnika pa bo morala vsebovati ustrezno obrazložitev o njegovi primernosti.

Sodišče prve stopnje je v tem postopku s sklepom dne 12. 8. 2019 zavrnilo predlog za razrešitev postavljenega začasnega skrbnika zapuščine z dne 10. 5. 2019 (K.A.K.), ki pa ga je Višje sodišče v Mariboru v pritožbenem postopku s sklepom I Cp 1070/2019 dne 6. 5. 2020 spremenilo tako, da je predlogu za razrešitev ugodilo in začasnega skrbnika razrešilo.

Dedinja A.L., kot oporočna dedinja po pokojni izvenzakonski partnerici pokojnega M.B. (umrli za zapustnikom) ter sin zapustnika R.K.

Kršitev pravice do izjave oziroma načela kontradiktornosti iz 5. člena ZPP.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 163, 192, 192/1, 192/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.