VSL Sklep I Cp 27/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-25

razmejitev med pravdno zadevo in gospodarskim sporom - spor v zvezi s stečajnim postopkom - predmet spora - zahtevek za povrnitev odvetniških stroškov - stvarna pristojnost okrajnega sodišča - pristojnost okrožnega sodišča

Glede vprašanja, kdaj gre za spor, ki nastane v zvezi s stečajnim postopkom in za stvarno pristojnost okrožnega sodišča, sodna praksa v preteklosti ni bila povsem enotna. Kljub temu je novejše in prevladujoče stališče, da mora biti izpolnjen pogoj vzročne zveze med uveljavljeno terjatvijo in stečajnim postopkom. Za spore v zvezi s stečajnim postopkom se štejejo tisti, ki jih brez stečajnega postopka ne bi bilo, zlasti gre za primere, če je terjatev v stečajnem postopku prerekana in jo zato upnik uveljavlja v pravdnem postopku ter v primeru izpodbojnih pravnih dejanj. Ni torej odločilno, ali odločitev v sporu učinkuje na obseg stečajne mase.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da glede prve tožene stranke ni stvarno pristojno za odločanje v tej zadevi ter da bo po pravnomočnosti tega sklepa zadeva v tem obsegu odstopljena Okrožnemu sodišču v Ljubljani.

2. Proti takšni odločitvi se pritožuje tožeča stranka in predlaga razveljavitev sklepa. Navaja, da sta toženca solidarna dolžnika, zato sta v vseh predhodnih pravdah pred uvedbo stečajnega postopka zoper prvega toženca navedena oba. Tožnik ni vložil tožbe na ugotovitev obstoja terjatve iz razlogov, navedenih v spisu St ... Tožniku je priznana navadna terjatev upnika na podlagi dveh sodb in pravnomočnega plačilnega naloga v višini 5.083,36 EUR, prijavljeno pa je 40.838,32 EUR s stroški in obrestmi. Upnik je v prijavi terjatve predložil vso potrebno dokumentacijo in tudi navedel ustrezna dejstva in predlagal dokaze. V podobnih primerih se taka terjatev priznava. V delu, ko ni priznana, upnik ni sprožil spora na obstoj terjatve, kar pomeni, da je v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. Sodišče prve stopnje je odločitev, da ni stvarno pristojno za reševanje tega spora, oprlo na določbe 8. točke drugega odstavka 32. člena ter 6. točke 483. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP. Štelo je, da gre v tej zadevi za spor v zvezi s stečajnim postopkom, ker je na podlagi vpogleda v vpisniku AJPES ugotovilo, da je bila terjatev tožeče stranke v stečajnem postopku nad prvo toženo stranko prerekana in bi razrešitev spora o obstoju terjatve, če tožeča stranka v postopku uspe, imela vpliv na obseg stečajne mase. Zaradi izkazane koneksitete s stečajnim postopkom se je izreklo za stvarno nepristojno za odločanje v tej zadevi glede prve tožene stranke ter v tem obsegu za odstop zadeve Okrožnemu sodišču v Ljubljani kot stvarno pristojnemu sodišču v sporih, ki nastanejo v zvezi s stečajnim postopkom.

5. Glede vprašanja, kdaj gre za spor, ki nastane v zvezi s stečajnim postopkom in za stvarno pristojnost okrožnega sodišča, sodna praksa v preteklosti ni bila povsem enotna. Kljub temu je novejše in prevladujoče stališče

, da mora biti izpolnjen pogoj vzročne zveze med uveljavljeno terjatvijo in stečajnim postopkom. Za spore v zvezi s stečajnim postopkom se štejejo tisti, ki jih brez stečajnega postopka ne bi bilo, zlasti gre za primere, če je terjatev v stečajnem postopku prerekana in jo zato upnik uveljavlja v pravdnem postopku ter v primeru izpodbojnih pravnih dejanj. Ni torej odločilno, ali odločitev v sporu učinkuje na obseg stečajne mase. V obravnavani zadevi je tožnik odvetnik in od tožencev solidarno zahteva plačilo odvetniških storitev po priloženih računih, kar pomeni, da je obravnavani spor nastal zunaj stečajnega postopka, ki je v teku zoper prvo toženo stranko in ni v vzročni zvezi s stečajnim postopkom nad njo. Zato ne gre za stvarno pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani, ampak je za odločanje pristojno prvostopenjsko sodišče.

6. Pritožbeno sodišče je zato na podlagi 3. točke 365. člena ZPP ugodilo pritožbi in sklep razveljavilo.

7. O stroških pritožbenega postopka je odločeno na podlagi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

VSL I Cp 1392/2016, VSL II Cp 879/2020, VSL I R 58/2013, VS RS III Ips 133/2005.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 32, 32/2, 32/2-8,  483, 483-6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.