VSL Sklep I Cp 1992/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-02-03

Suzana Ivanič Lovrin (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Barbka Močivnik Škedelj

poprava in dopolnitev tožbe - zavrženje tožbe - izključna pristojnost - lega nepremičnine - nerazumljivost sklepa - vročanje stranki, ki ima pooblaščenca

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da sklepa ni mogoče preizkusiti, ker je izrek sklepa nerazumljiv in nasprotuje razlogom sklepa. Razlogi pa so nejasni, med seboj v nasprotju.

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo tožeče stranke z dne 17. 8. 2020 z dopolnitvami z dne 14. 9. 2020 in 5. 10. 2020 v 1. do 2. točki in 4. do 7. točke tožbenega zahtevka. Sklenilo je, da ni krajevno pristojno za odločanje o 3. točki tožbenega zahtevka in da bo po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo Okrajnemu sodišču v Kopru.

2. Proti temu sklepu je tožnica vložila dve vlogi, obe v pritožbenem roku. V prvi vlogi, ki jo imenuje "predlog dolžnice za razveljavitev pravnomočnosti in izvršljivosti sklepa z dne 1. 6. 2021", predlaga, da sodišče razveljavi klavzulo pravnomočnosti in izvršljivosti, ker sklep ni bil vročen njej, ampak njenemu pooblaščencu po Bpp. Sicer pa meni, da je tožbeni zahtevek utemeljen, argumentiran in podkrepljen z dokazi. To je tudi potrdila stroka in sicer sodišča v RS in EU in sodišče za človekove pravice. Sporni predmet je jasen, saj gre za sklenjeno kreditno pogodbo, ki je v prilogi. Višina spornega predmeta je 283.300 CHF, višina nepremoženjske škode, ki je vezana na preplačilo kredita, pa je 98.796,00 EUR. Želi tudi izbris vknjižbe in vpisa hipoteke nepremičnine, sicer nima pravnega varstva. V vlogi, ki jo poimenuje "pritožba" in je bila vložena istega dne, pa ponavlja navedbe iz predloga za razveljavitev pravnomočnosti in izvršljivosti sklepa. Ponovno poudarja, da je bil sklep vročen pooblaščencu in ne njej in meni, da pooblaščenec ne skrbi za njene interese tako, kot ona meni, da bi moral. Meni, da ni bila obveščena v postopku. Želi, da se sklep razveljavi in ponovno odloča o vloženi tožbi z obema dopolnitvama. Sicer je prejemnica sredstev CSD. Ponavlja, da so tožbeni zahtevki argumentirani in utemeljeni, da gre za višino spornega predmeta kot je to napisala v predlogu za razveljavitev klavzule o pravnomočnosti.

4. Sodišče prve stopnje v izreku in tudi v obrazložitvi zapiše, da zavrže tožbo z obema dopolnitvama v točki 1 do 2 in 4 do 7 tožbenega zahtevka. Za zahtevek pod točko 3 pa meni, da ni krajevno pristojno. Pri tem v obrazložitvi za ta tožbeni zahtevek zapiše, da ga šteje za zahtevek na ugotovitev neveljavnosti vknjižbe in izbris hipoteke na nepremičnini Š. – poslovni lokal (ID ...) k. o. ... Za ta zahtevek pa se upre na določbo 57. člena ZPP in ugotovi, da je izključno pristojno sodišče po legi nepremičnine.

6. Pritožbeno sodišče odgovarja najprej pritožnici, da predlaga razveljavitev pravnomočnosti in izvršljivosti sklepa z dne 1. 6. 2021, brez potrebe. Ta sklep nima klavzule o pravnomočnosti, pritožba je pravočasna. Zato je ta predlog brezpredmeten. Sicer bi o predlogu za razveljavitev klavzule pravnomočnosti odločalo sodišče prve stopnje.

7. Pritožnica nato smiselno trdi, da je tožba bila popravljena v skladu s pozivom sodišča v sklepu z dne 16. 9. 2020. Ta sklep je bil vročen in sklep je pravnomočen. V sklepu je sodišče prve stopnje naložilo tožnici, da popravi tožbo tako, da našteje določene in izvršljive tožbene zahtevke, ki so sposobni za obravnavo, poda navedbe o odločilnih dejstvih za vsakega od tožbenih zahtevkov, navede vrednost tožbenih zahtevkov za vsakega izmed postavljenih nedenarnih zahtevkov.

8. Tožnica je na zadnji poziv sodišča vložila dopolnitev tožbe in sicer dne 5. 10. 2020. K dopolnitvi je tudi priložila tožbo. Kljub skrbnem pregledu tožničine vloge z dne 5. 10. 2020, pritožbeno sodišče ne najde tožbenega zahtevka pod točko 1 do 2, 3 in 4 do 7 (tako kot sodišče prve stopnje opredeli te zahtevke v izreku izpodbijanega sklepa). Tožeča stranka je na list. št. 31 podala tožbeni zahtevek za razveljavitev kreditne pogodbe in ugotovitev ničnosti (enako na list. št. 37). Nato je na list. št. 38 (iz prve tožbe) zahteva za razveljavitev kreditne pogodbe pod citirano številko. V tej vlogi je tudi označeno kot "tretji tožbeni razlog" izbris vpisa zavarovanja na nepremičnini na ime A. A., del stavbe Š. Pritožbeno sodišče pa ne najde nobene nadaljnje točke, ki bi jih bilo mogoče okvalificirati kot tožbeni zahtevek.

9. Sodišče prve stopnje sicer pravilno ugotavlja, da bi bil zahtevek na ugotovitev neveljavnosti vknjižbe in izbris hipoteke na nepremičnini, ki je v zahtevku, možno obravnavati. Vendar je v točki 3 sklepa ugotovilo, da je dopolnitev tožbe nezadostna, ker tožeča stranka ni navedla vrednosti spornega predmeta za nedenarne tožbene zahtevke in da zato tudi tega zahtevka ni mogoče obravnavati. Nato pa v nadaljevanju v točki 6 obrazložitve šteje, da ga lahko obravnava.

10. Pritožbeno sodišče tako ugotavlja, da sklepa ni mogoče preizkusiti, ker je izrek sklepa nerazumljiv in nasprotuje razlogom sklepa. Razlogi pa so nejasni, med seboj v nasprotju (14. točka drugega odstavka 339. člena ZPP). To je narekovalo razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovno odločanje (365. člen ZPP). V nadaljevanju naj sodišče prve stopnje ponovno odloči, ali je tožnica popravila tožbo tako, kot je bilo naloženo. Pri tem naj se opredeli do tega, kaj šteje za posamezni tožbeni zahtevek oziroma točke iz tožbe z dopolnitvami. Treba je tudi ugotoviti, da je tožnica podala vrednosti spornega predmeta tudi v prvi popravi tožbe (list. št. 14) kot tudi v drugi popravi. Če sodišče meni, da gre za sedem tožbenih zahtevkov, se mora o njih izjaviti in svojo obrazložitev napisati tako, da se lahko preizkusi.

11. Pritožnici pa je treba odgovoriti, da je sodišče prve stopnje pravilno vročalo sklepe pooblaščencu od trenutka, ko je priglasil pooblastilo (prvi odstavek 137. člena ZPP).

12. Res je v spisu vloga Odvetniške pisarne X. (list. št. 86), v katerem tožeča stranka sporoča, da sedaj ta pisarna zastopa tožečo stranko. Zato naj sodišče prve stopnje v nadaljevanju postopka najprej razčisti, kdo zastopa v nadaljevanju tožečo stranko, saj je do vloge Odvetniške pisarne X. tožnico zastopal odvetnik B. B. po odločbi za Brezplačno pravno pomoč.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 57, 339, 339/2, 339/2-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.