VSL Sklep IV Cp 179/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-03-01

Dušan Barič (preds.), Alenka Kobal Velkavrh (poroč.), Blanka Javorac Završek

preživninska obveznost staršev - določitev višine preživnine - sprememba višine preživnine - znižanje preživnine - spremenjene okoliščine - posebej kvalificirane okoliščine - preživninske potrebe upravičenca - povečane potrebe upravičenca - zmožnosti preživninskega zavezanca - pridobitna sposobnost - izdatki zaradi preživljanja

Pridobitna sposobnost predlagateljice se ni bistveno spremenila. Predlagateljici so se v primerjavi z obdobjem ob prvi določitvi preživnine stanovanjski oziroma bivanjski stroški zvišali, saj je predlagateljica prodala lastniško stanovanje, tako da sedaj stroški najema stanovanja po odšteti subvenciji znašajo 81,57 EUR. Vendar pa je potrebno upoštevati, da je predlagateljica v najem vzela stanovanje, ki presega standarde glede neprofitnih stanovanj, saj Pravilnik določa kot površinski normativ za enočlansko gospodinjstvo stanovanje površine od 20 do 30 m2, iz najemne pogodbe pa izhaja, da ima predlagateljica v najemu stanovanje velikosti 56,76 m2. Predlagateljica tudi ni več preživninska zavezanka za plačilo preživnine za sina, ki je bila ob določitvi preživnine določena na znesek 115 EUR mesečno.

Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Predlagateljica je dolžna nasprotni udeleženki povrniti stroške pritožbenega postopka v višini 149,33 EUR v roku 15 dni od vročitve tega sklepa, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od poteka roka za prostovoljno izpolnitev dalje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo tako predlog predlagateljice za znižanje preživnine kot tudi predlog nasprotne udeleženke za njeno zvišanje ter sklenilo, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka.

2. Zoper sklep se pritožuje predlagateljica. Navaja, da ji po plačilu preživninske obveznosti za preživljanje ostane le 90 EUR, s čimer se ne more dostojno preživljati. Zaradi zdravstvenih težav ne zmore opravljati nobenega pridobitnega dela, tudi občasnega ne. Iz priložene specifikacije stroškov upravnika za mesec september, oktober in november je razvidno, da znaša mesečna obveznost upravnika vsaj 150 EUR. Meni, da sta nezgodno zavarovanje v višini 15 EUR in življenjsko zavarovanje v višini 18 EUR za predlagateljico nujna.

3. Nasprotna udeleženka je na pritožbo odgovorila in predlaga njeno zavrnitev.

5. Predlagateljica je na podlagi sodbe Okrožnega sodišča v Kranju IV P 6/2010 z dne 14. 12. 2012 in obvestila CSD z dne 31. 3. 2019 za preživljanje nasprotne udeleženke dolžna plačevati mesečno preživnino v višini 110,35 EUR.

6. Pravno podlago za odločitev o spremembi pravnomočno urejene preživnine predstavlja določba 179. člena Družinskega zakonika,

ki določa, da lahko sodišče na zahtevo upravičenca ali zavezanca zviša, zniža ali odpravi z izvršilnim naslovom določeno preživnino, če se spremenijo potrebe upravičenca ali zmožnosti zavezanca, na podlagi katerih je bila preživnina določena. Spremembe na strani preživninskih zavezancev ali upravičencev morajo biti posebej kvalificirane, torej takšne, da vplivajo bodisi na pridobitne sposobnosti in premoženjsko stanje zavezancev, bodisi so povezane s povečanimi ali zmanjšanimi potrebami na področju življenjskih in drugih potrebnih izdatkov upravičenca.

7. Sodišče prve stopnje po temeljito izvedenem dokaznem postopku bistveno spremenjenih razmer, ki bi utemeljevale znižanje preživnine, niti na strani preživninske zavezanke niti na strani preživninske upravičenke, ni ugotovilo, zato je predlog predlagateljice pravilno zavrnilo.

8. Kot izhaja iz ugotovitev sodišča prve stopnje, se pridobitna sposobnost predlagateljice ni bistveno spremenila. Predlagateljica je v letu 2012 prejemala dohodke v višini 574 EUR mesečno, medtem ko jih sedaj prejema v višini od 580 do 600 EUR mesečno. Nadalje je sodišče prve stopnje ugotovilo, da so se preživninske potrebe nasprotne udeleženke v letu 2020 rahlo zvišale, in sicer na znesek 370 EUR, v primerjavi z letom 2012, ko so ugotovljene potrebe znašale 315 EUR. Da bi se spremenile premoženjske razmere na strani očeta nasprotne udeleženke, predlagateljica ni zatrjevala.

9. Sodišče prve stopnje je ugotovljeno dejstvo, da stroški upravnika znašajo med 80 in 100 EUR, pravilno oprlo na izpoved predlagateljice, saj iz predloženih potrdil o plačilu, specifikacija stroškov ni bila razvidna. Sodišče prve stopnje je pritožnici tudi pravilno pojasnilo, da ima preživninska obveznost prednost pred vsemi ostalimi poslovnimi obveznostmi, kamor sodijo tudi stroški različnih zavarovanj, ki jih predlagateljica v pritožbi izrecno izpostavlja.

10. Res so se predlagateljici v primerjavi z obdobjem ob prvi določitvi preživnine stanovanjski oziroma bivanjski stroški zvišali, saj je predlagateljica prodala lastniško stanovanje, tako da sedaj stroški najema stanovanja po odšteti subvenciji znašajo 81,57 EUR, vendar pa je potrebno upoštevati, da je predlagateljica v najem vzela stanovanje, ki presega standarde glede neprofitnih stanovanj, saj Pravilnik o dodeljevanju neprofitnih stanovanj v najem določa kot površinski normativ za enočlansko gospodinjstvo stanovanje površine od 20 do 30 m2, z najemne pogodbe (priloga A11) pa izhaja, da ima predlagateljica v najemu stanovanje velikosti 56,76 m2, ter nenazadnje tudi dejstvo, da predlagateljica ni več preživninska zavezanka za plačilo preživnine za sina, ki je bila ob določitvi preživnine določena na znesek 115 EUR mesečno.

11. Ker pritožbeno sodišče ni našlo kršitev, na katere mora paziti po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena ZPP in je izpodbijana odločitev tudi v skladu z materialnim pravom, je bilo potrebno pritožbo predlagateljice kot neutemeljeno zavrniti in v izpodbijanem delu potrditi sklep sodišča prve stopnje.

12. Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP v zvezi s 42. členom Zakona o nepravdnem postopku.

V postopkih, ki tečejo v zvezi s preživljanjem otroka, odloči sodišče o stroških postopka po prostem poudarku. Ker je pritožbeni postopek tekel v izključnem interesu predlagateljice, ki s pritožbo ni uspela, mora nasprotni udeleženki povrniti njene potrebne stroške pritožbenega postopka. Te je sodišče odmerilo na podlagi predloženega stroškovnika ter skladno z Odvetniško tarifo in Zakonom o odvetništvu. Odvetniška nagrada za odgovor na pritožbo je 200 točk (7. alineja, tarifna številka 18 OT, v zvezi s 1. točko tarifne številke 21 OT), kar ob vrednosti točke 0,60 EUR znaša 120,00 EUR. Materialni stroški skladno z 11. členom OT znašajo 2,40 EUR, 22 % DDV pa 26,93 EUR. Skupaj torej 149,33 EUR. Priglašena stroška pregleda listin in posveta s stranko sta zajeta v priznanem odgovoru na pritožbo, zaradi česar ju pritožbeno sodišče ni priznalo. Navedeni storitvi sta bili namreč opravljeni v zvezi s sestavo odgovora na pritožbo, kar pomeni, da ne gre za samostojni storitvi. Nasprotna udeleženka tudi ni pojasnila, čeprav je bilo na njej trditveno in dokazno breme, zakaj posvet s stranko ter pregled listin uveljavlja kot samostojno storitev. Priznane stroške odgovora na pritožbo je predlagateljica nasprotni udeleženki dolžna povrniti v roku 15 dni od vročitve tega sklepa. V primeru zamude ji dolguje še zakonske zamudne obresti, ki tečejo od poteka roka za prostovoljno izpolnitev (prvi odstavek 299. člena OZ in 313. člen ZPP).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 189, 197, 197/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.