TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSC Sklep III Cpg 80/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-07-13

Sabina Zakošek (preds.), mag. Aleksander Urankar (poroč.), Karolina Pečnik

potrdilo o plačilu sodne takse - domneva umika pritožbe - neplačilo sodne takse

Pritožbi priloženi potrdili belgijske finančne institucije in Uprave RS za javna plačila o odobritvi podračuna potrjujeta, da je tožena stranka 23. 3. 2022 plačala na račun sodišča 405,00 EUR, kar ustreza dolgovani sodni taksi, navedla je referenco in namen plačila.

Pritožbi se ugodi in se razveljavi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom štelo za umaknjeno pritožbo tožene stranke zoper sodbo z dne 19. 10. 2021. Ugotovilo je, da tožena stranka v postavljenem roku do 24. 3. 2020 ni plačala sodne takse za pritožbo zoper sodbo, prav tako ni bilo prejeto denarno nakazilo v dobro prehodnega podračuna sodišča v treh delovnih dneh po izteku roka (do vključno 29. 3. 2022).

2. Zoper ta sklep sodišča prve stopnje vlaga pritožbo tožena stranka po pooblaščeni odvetniški pisarni brez navedbe pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP. V pritožbi navaja, da je plačala sodno takso 405,00 EUR dne 23. 3. 2022, za kar prilaga potrdilo.

3. Tožeča stranka v odgovoru na pritožbo navaja, da se glede plačila sodne takse tožene stranke ne more izjasnjevati, saj nima vpogleda v transakcijski račun sodišča, da bi lahko preverila kdaj je bila sodna taksa dejansko plačana.

5. Pritožbi priloženi potrdili belgijske finančne institucije in Uprave RS za javna plačila o odobritvi podračuna (listna št. 159-161 spisa) potrjujeta, da je tožena stranka 23. 3. 2022 plačala na račun sodišča 405,00 EUR, kar ustreza dolgovani sodni taksi, navedla je referenco in namen plačila. Tudi sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je napačno ugotovilo dejansko stanje, da sodna taksa ni bila plačana, čeprav je bila plačana

. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi in razveljavilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (prvi odstavek 355. člena ZPP v zvezi s 3. točko 365. člena ZPP).

6. V nadaljevanju naj sodišče prve stopnje opravi postopek s pritožbo tožene stranke zoper sodbo.

Uradni zaznamek in odredba z dne 2. 6. 2022 (listna št. 163 spisa).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 390/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-22

ugovor zoper plačilni nalog - zavrnitev ugovora zoper plačilni nalog - odmera sodne takse za pritožbo - pritožba zoper odločitev o glavni stvari - ugovor zoper sklep o izvršbi - pritožba se šteje za umaknjeno

V obravnavanem primeru gre za pritožbo zoper odločbo sodišča prve stopnje o glavni stvari v pravdnem postopku. Zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je takso za pritožbo odmerilo po tarifni številki 1121 taksne tarife ZST-1.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugovor tožene stranke z dne 19. 1. 2022 zoper plačilni nalog z dne 10. 1. 2022 zavrnilo.

2. Navedeni sklep toženca izpodbijata s pravočasno pritožbo. Trdita, da bi moralo sodišče takso odmeriti po tarifni številki 4021. Sodišče pozivata, da plačilni nalog P 81/2019 razveljavi in izda pravilni plačilni nalog za plačilo takse po tarifni številki 4021 in za znesek 50 EUR.

4. Sodišče prve stopnje je v predmetnem postopku 10. 1. 2022 toženi stranki izdalo plačilni nalog za plačilo sodne takse za postopek o pritožbi, ki se je štela za umaknjeno, v višini 70 EUR. Tožena stranka je zoper navedeni plačilni nalog 19. 1. 2022 vložila ugovor, ki ga je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom zavrnilo. Pritožnika zmotno menita, da bi sodišče prve stopnje moralo takso odmeriti po tarifni številki 4021. Po tej tarifni številki se namreč odmerja taksa za ugovor zoper sklep o izvršbi. V obravnavanem primeru pa gre za pritožbo zoper odločbo sodišča prve stopnje o glavni stvari v pravdnem postopku. Zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je takso za pritožbo odmerilo po tarifni številki 1121 taksne tarife ZST-1

in glede na dejstvo, da se je pritožba tožencev štela za umaknjeno, upoštevalo tudi četrti odstavek 34. člena ZST-1 in izdalo plačilni nalog za 70 EUR, kar je 1/3 vrednosti takse za pritožbo, ki sicer znaša 210 EUR.

5. Ker pritožba ni utemeljena, sodišče druge stopnje pa tudi ni ugotovilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP

), je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

6. O pritožbi zoper sklep je sodišče druge stopnje odločalo po sodnici posameznici (prvi odstavek 366.a člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah, Uradni list RS, številka 37/08, s spremembami.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, številka 26/1999, s spremembami.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - tarifna številka 1121, 4021

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34, 34/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 3/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-18

Majda Irt (preds.), dr. Tadeja Jelovšek (poroč.), Dušan Barič

Dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo pritožbo.

Ugotovi se, da je pritožba prve in druge tožeče stranke zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani I P 579/2021 z dne 17. 9. 2021 umaknjena.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog za izdajo začasne odredbe, da se tožencu prepoveduje zoper tožeči stranki pri Nogometni zvezi Slovenije naznaniti oziroma pričeti postopek za ugotavljanje odgovornosti in izrekanje sankcij zaradi nespoštovanja arbitražne odločbe stalne arbitraže pri Nogometni zvezi Slovenije št. A-NZS-52/2020 z dne 16. 6. 2021, ki jih za primere nespoštovanja arbitražnih odločb predvideva Disciplinski pravilnik Nogometne zveze Slovenije, Nogometni zvezi Slovenije pa se v času trajanja začasne odredbe zoper tožeči stranki prepoveduje izrekati in izvršiti kakršnekoli sankcije zaradi nespoštovanja arbitražne odločbe stalne arbitraže pri Nogometni zvezi Slovenije št. A-NZS-52/2020 z dne 16. 6. 2021, ki jih za primere nespoštovanja arbitražnih odločb predvideva Disciplinski pravilnik Nogometne zveze Slovenije.

2. Zoper sklep o zavrnitvi predlagane začasne odredbe sta se pritožili tožeči stranki iz vseh zakonsko predvidenih pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču sta predlagali, da pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in predlogu za izdajo začasne odredbe ugodi.

3. Dne 15. 3. 2022 je pritožbeno sodišče prejelo umik pritožbe tožečih strank, ki sta jo vložili zoper izpodbijani sklep o zavrnitvi predloga za izdajo začasne odredbe.

4. Dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo pritožbo. Zato je pritožbeno sodišče sklenilo, kot je razvidno iz izreka sklepa (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1170/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-02-01

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

načelo popolne odškodnine - povrnitev stroškov - imenovanje izvedenca - dopolnitev izvedenskega mnenja - dopolnitev dokaznega postopka - dokazni postopek s sodnim izvedencem

Pritožbeno sodišče meni, da je tožnik v skladu z načelom popolne odškodnine iz 169. člena Obligacijskega zakonika upravičen tudi do povrnitve stroškov za izdelavo skednja, vendar ne takega, kot je bil zgrajen, pač pa skednja v dimenzijah in z lastnostmi, kot je bil pogoreli skedenj (na kamnitih temeljih postavljena lesena konstrukcija). Ker navedeno še ni bilo ugotovljeno, naj izvedenec poda mnenje o višini stroškov, ki bi nastali s postavitvijo takega skednja, in sicer brez stroškov materiala.

I. Sodni izvedenec in cenilec za gradbeno stroko A. A., uni. dipl. inš. grad., ki je bil v tej zadevi določen za izvedenca, je dolžan svoje izvedensko mnenje iz julija 2019, dopolnjeno 22. 9. 2019, dopolniti še tako, da ugotovi, kakšni bi bili v letu 2018 stroški za postavitev skednja (brez materiala, samo za delo), ki bi bil zgrajen tako, kot je bil pogoreli.

II. Izvedenec naj pisno dopolnitev mnenja v štirih izvodih predloži Višjemu sodišču v Ljubljani, Tavčarjeva 9, Ljubljana, v roku 30-tih dni.

III. Spis lahko izvedenec prevzame v civilni pisarni Višjega sodišča v Ljubljani.

1. Za ugotovitev višine škode, ki je tožniku nastala s tem, ko je dne 5. 3. 2018 v požaru zgorel njegov skedenj, je potrebno strokovno znanje, s katerim sodišče ne razpolaga. Zato je sodišče prve stopnje angažiralo izvedenca gradbene stroke, ki je odgovoril na vprašanja, ki mu jih je zastavilo. Pritožbeno sodišče meni, da je tožnik v skladu z načelom popolne odškodnine iz 169. člena Obligacijskega zakonika upravičen tudi do povrnitve stroškov za izdelavo skednja, vendar ne takega, kot je bil zgrajen, pač pa skednja v dimenzijah in z lastnostmi, kot je bil pogoreli skedenj (na kamnitih temeljih postavljena lesena konstrukcija). Ker navedeno še ni bilo ugotovljeno, naj izvedenec poda mnenje o višini stroškov, ki bi nastali s postavitvijo takega skednja, in sicer brez stroškov materiala.

2. Hkrati s pisnim izvedenskim mnenjem v štirih izvodih naj izvedenec sodišču predloži stroškovnik za opravljeno delo v skladu s Pravilnikom o sodnih izvedencih in sodnih cenilcih. Stroški bodo izplačani iz založenega predujma.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 243, 254

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 169

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 695/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-26

nadaljevanje prekinjenega postopka - predhodno vprašanje - pravnomočno končan postopek - poziv k dopolnitvi predloga - pravica do pritožbe

Pritožnica ne zatrjuje, da postopek, zaradi katerega je bil obravnavani postopek prekinjen, ni pravnomočno končan. Ker v pritožbi navaja le okoliščine, iz katerih ni mogoče sklepati, na kakšen način so povezane z obravnavano zadevo, ni vzbujen dvom o pravilnosti izpodbijane odločitve, da se postopek nadaljuje.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (1) odločilo, da se postopek, ki je bil od 20. 3. 2017, prekinjen, 19. 8. 2021 nadaljuje (I. točka izreka), in (2) predlagatelja pozvalo k dopolnitvi predloga in ga opozorilo, da ga bo sicer zavrglo (II. in III. točka izreka).

2. Nasprotna udeleženka v pritožbi zoper sklep uveljavlja pritožbene razloge bistvene kršitve določb procesnega in materialnega prava ter zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.

Kot obrazložitev navaja dokazilo v prilogi spisa Okrajnega sodišča v Ljubljani IV P 1068/2020, ki teče po njeni tožbi zoper predlagatelja zaradi ugotovitve lastninske pravice in v katerem je bil že vložen odgovor na tožbo. V spisu se nahajata notarski zapis notarke A. A. in sklep Okrajnega sodišča na Jesenicah Dn 120709/2020 z dne 6. 8. 2020. Pritožnica predlaga, naj pritožbeno sodišče izpodbijani sklep kot nedopusten zavrže in sodišče v pravdni zadevi IV P 1068/2020 obvesti o nadaljevanju postopka.

4. Ker zoper poziv k dopolnitvi predloga ni pritožbe in ker se poziv nanaša na predlagatelja, je pritožbeno sodišče štelo, da se pritožba nanaša le na odločitev o nadaljevanju prekinjenega postopka.

5. Odločitev o nadaljevanju postopka temelji na ugotovitvi, da je bil postopek vzpostavitve etažne lastnine glede stavbe, ki je tudi predmet tega postopka za ugotovitev pripadajočega zemljišča, pravnomočno končan.

6. Če sodišče prekine postopek, ker sklene, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja, se postopek nadaljuje, ko se pravnomočno konča postopek pred sodiščem, v katerem je bilo odločeno o tem vprašanju (drugi odstavek 208. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP).

7. Pritožnica ne zatrjuje, da postopek, zaradi katerega je bil obravnavani postopek prekinjen, ni pravnomočno končan. Ker v pritožbi navaja le okoliščine, iz katerih ni mogoče sklepati, na kakšen način so povezane z obravnavano zadevo, ni vzbujen dvom o pravilnosti izpodbijane odločitve, da se postopek nadaljuje. Morebitni pritožničini vsebinski pomisleki o utemeljenosti predlagateljevega predloga bodo pomembni za končno odločitev o predlogu.

8. Po navedenem je pritožbeno sodišče pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 208, 208/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep IV Cp 328/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-22

nagrada in stroški sodnega tolmača - stroški za pristop na narok - prihod na narok - obvestilo - neizvedba naroka - krivda - plačilo iz predujma

Stroškov sodni tolmač ni povzročil po lastni krivdi, zato je do povračila stroškov, ki so nastali v zvezi z njegovim prihodom na sodišče v celoti upravičen.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. V izpodbijanem sklepu je sodišče sodnemu tolmaču za nemški jezik A. A. za pristop na naroku odmerilo nagrado v bruto višini 35,06 EUR povečano za 22 % DDV v skupnem znesku 43,43 EUR in sklenilo, da bo nagrado in stroške tolmača plačalo iz predujma, ki sta ga založila predlagatelja.

2. Odločitev sodišča, da bodo nagrada in stroški za sodnega tolmača izplačani iz predujma, ki sta ga založila predlagatelja, izpodbija drugega predlagateljica s pritožbo. V obrazložitvi navaja, da je v dopisu z dne 21. 8. 2020, ki je bil preveden v slovenščino 26. 8. 2020 pravočasno obvestila sodišče (8. 9. 2020), da se zaradi zdravstvenih razlogov ne bo udeležila obravnave 5. 10. 2020. Sodišče bi moralo prevajalca o navedenem obvestiti, zato se ne strinja s plačilom stroškov.

4. V pritožbenem postopku ni spora o okoliščini, da je prevajalec, ki je bil vabljen na narok 5. 10. 2020 nanj pristopil, kot tudi ne višina stroškov, ki jih je sodišče odmerilo v skupnem znesku 43,43 EUR. Sporna je odločitev v III. točki izpodbijanega sklepa, da se bodo nagrada in stroški za sodnega tolmača plačali iz predujma, ki sta ga založila predlagatelja.

5. Vabljeni sodni tolmač je na narok, na katerega je bil povabljen pristopil, ker pred tem ni prejel obvestila, da sodišče naroka ne bo opravilo in da zato njegova navzočnost ne bo potrebna. V zvezi s prihodom na sodišče so sodnemu tolmaču nastali stroški katerih višina v pritožbenem postopku ni sporna. Stroškov sodni tolmač ni povzročil po lastni krivdi, zato je do povračila stroškov, ki so nastali v zvezi z njegovim prihodom na sodišče v celoti upravičen. Glede povračila stroškov in nagrade za sodne tolmače veljajo smiselno določbe drugega in tretjega odstavka 242. člena ZPP. Stroški in nagrada za sodne tolmače se plačajo iz založenih predujmov. Pritožba druge predlagateljice je neutemeljena, zato jo je potrebno zavrniti (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 242, 242/2, 242/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep IV Cp 360/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-31

Metoda Orehar Ivanc (preds.), Barbara Žužek Javornik (poroč.), Polona Marjetič Zemljič

nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe - zastopanje v postopku pred višjim sodiščem - generalno pooblastilo - oseba z opravljenim pravniškim državnim izpitom - Center za socialno delo (CSD) - vračanje nepopolnih vlog v dopolnitev

Na pritožbi je elektronski podpis strokovne delavke pritožnika – centra za socialno delo. Podpisnica pritožbe ima deponirano generalno pooblastilo za zastopanje pritožnika na prvi stopnji, iz seznama generalnih pooblastil tudi izhaja, da nima opravljenega pravniškega državnega izpita. Ker podpisnica pritožbe ne izpolnjuje pogojev za zastopanje pritožnika v pritožbenem postopku, pritožba ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja za izdajo začasne odredbe za takojšen odvzem mld. A. staršem in namestitev v krizni center oziroma rejništvo in po uradni dolžnosti izdalo začasno odredbo, s katero je prvi nasprotni udeleženki začasno omejilo starševsko skrb in jo napotilo na trening starševskih veščin.

2. Zoper sklep se je pritožil predlagatelj po pooblaščenki, strokovni delavki B. B. Meni, da je A. tako ogrožen, da ga je potrebno zaščititi s takojšnjo namestitvijo v rejniško družino.

3. Na pritožbo je odgovoril mld. A. po kolizijski skrbnici in druga nasprotna udeleženka. Prva nasprotna udeleženka meni, da je treba pritožbo kot nepopolno zavreči, oba odgovora na pritožbo pa, da pritožba ni utemeljena.

5. Skladno s tretjim odstavkom 87. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je v postopku pred višjim sodiščem lahko pooblaščenec samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit. Na to zakonsko določilo je opozorilo že sodišče prve stopnje v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. V pravnem pouku je tudi opozorilo, da sodišče pritožnika ne poziva, naj pritožbo popravi ali dopolni (336. člen ZPP). Na pritožbi je samo elektronski podpis strokovne delavke pritožnika – centra za socialno delo. Podpisnica pritožbe ima deponirano generalno pooblastilo za zastopanje pritožnika na prvi stopnji, iz seznama generalnih pooblastil tudi izhaja, da nima opravljenega pravniškega državnega izpita. Ker podpisnica pritožbe ne izpolnjuje pogojev za zastopanje pritožnika v pritožbenem postopku, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP), zato jo je višje sodišče skladno z določili 346. člena ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 87, 87/3, 336, 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 362/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-03-24

plačilni nalog - vročitev s fikcijo - nepravočasno plačilo sodne takse - domneva umika pritožbe

Šteje se, da je plačilni nalog pritožnica prejela 4. 10. 2021, ko ji je bilo pisanje, ki ga ni prevzela kljub obvestilu 16. 9. 2021, puščeno v poštnem predalčniku. Rok za plačilo je znašal 15 dni, kar pomeni, da je iztekel 19. 10. 2021, taksa pa je bila plačana 26. 10. 2021, kar je prepozno.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Toženec sam krije svoj strošek odgovora na pritožbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da se pritožba tožeče stranke z dne 3. 9. 2021 zaradi nepravočasnega plačila sodne takse šteje za umaknjeno in postopek o pritožbi zoper sklep z dne 13. 8. 2021 ustavilo.

2. Zoper sklep se pritožuje prva tožnica. Navaja, da se rok za plačilo takse ni iztekel že 18. 10. 2021, pač pa kasneje, zato je bila taksa pravočasno plačana. Sodišče je plačilo takse potrdilo, saj je tudi ni vrnilo, zato je odločitev nerazumna.

3. Toženec je na pritožbo odgovoril, zavzema se za njeno zavrženje ali zavrnitev ter zahteva povračilo stroškov za odgovor, ki jih je opredelil.

5. Šteje se, da je plačilni nalog pritožnica prejela 4. 10. 2021, ko ji je bilo pisanje, ki ga ni prevzela kljub obvestilu 16. 9. 2021, puščeno v poštnem predalčniku (povratnica na listu 1419), rok za plačilo je znašal 15 dni, kar pomeni, da je iztekel 19. 10. 2021, taksa pa je bila plačana 26. 10. 2021, kar je prepozno.

6. Izpodbijani sklep je torej pravilen in zakonit, pritožba pa neutemeljena, zato jo je bilo treba zavrniti in sklep potrditi (105a čl. in 2. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pravica do vračila takse s tem neposredno ni povezano.

7. Odgovor na pritožbo glede na gornje razloge ni bil v ničemer potreben strošek, zato ga mora kriti toženec sam (155. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 861/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-05-20

podaljšanje roka - zakonski rok - rok za pritožbo - podaljšanje roka za vložitev pritožbe - sodni rok

Podaljšanje roka je mogoče predlagati le glede sodnih rokov.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje predlog tožnika za podaljšanje roka za vložitev pritožbe zoper sodbo naslovnega sodišča z dne 27.12.2021 zavrnilo.

2. Zoper ta sklep se je pritožil tožnik. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in mu podaljša rok za dopolnitev pritožbe. Navaja, da je zaradi bolezni in smrti njegove mame v februarju 2022 prebival v tujini (BIH), po pogrebu pa se je 28.2.2022 vrnil v Slovenijo. Naslednji dan je iz upravičenih razlogov sodišče zaprosil za podaljšanje roka za vložitev pritožbe zoper neutemeljeno sodbo. Hkrati je zaprosil tudi za dodelitev Bpp, ki mu ni bila dodeljena. Glede na to, da se je 30-dnevni zakonski rok za vložitev pritožbe iztekel 2.3.2022, pa je tožnik moral sam v enem dnevu spisati in oddati pritožbo. Na ta način je bil tožnik bistveno prikrajšan ne glede na to, da gre za spor, kateremu je temelj splošno znana stvar.

4. Sodišče prve stopnje je pravilno navedlo, da zakonsko določenega roka sodišče ne sme podaljšati na predlog stranke, saj tovrstni roki niso podaljšljivi. Podaljšanje roka je mogoče predlagati le glede sodnih rokov (1. in 2. odst. 110. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP

). Glede na navedeno je tovrsten predlog tožnika sodišče prve stopnje pravilno zavrnilo. Okoliščine, ki jih kot razlog za podaljšanje roka v pritožbi navaja tožnik, na pravilnost odločitve sodišča prve stopnje ne vplivajo.

5. Glede na navedeno in ker pritožbeno sodišče ni našlo kršitev, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je pritožbo tožnika zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 110, 110/1, 110/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.