VSL Sklep IV Cp 2049/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-01-05

mag. Nataša Ložina (preds.), Zvone Strajnar (poroč.), Martina Erzin

sporazumna razveza zakonske zveze - nepopoln predlog - poziv na dopolnitev nepopolnega predloga - vloga, sposobna za obravnavanje - zavrženje predloga

Predlagatelja svoje opustitve postopanja v roku, ki jima ga je odredilo sodišče, ne bi mogla sanirati šele v pritožbenem postopku, kar pomeni, da tudi če bi predlagateljica predlog za sporazumno razvezo dopolnila v pritožbenem postopku, pa tega z obravnavano pritožbo ni storila, to ne bi moglo biti upoštevno.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog predlagateljev za sporazumno razvezo zakonske zveze.

2. Predlagateljica je zoper takšno odločitev vložila pravočasno laično pritožbo, v kateri je navedla, da sta imela z možem težave zaradi ločitve in skupnega premoženja, da pritožbi prilaga "papir" iz katerega izhaja, da bo predlagatelj sodeloval pri odplačevanju njenega kredita. Hkrati je navedla, da se ne strinja z zavrženjem in želi, da se postopek razveze izpelje v čim krajšem času.

4. Po določilu prvega odstavka 96. člena Družinskega zakonika (DZ) sodišče razveže zakonsko zvezo na podlagi sporazuma zakoncev, če sta se sporazumela o varstvu, vzgoji in preživljanju skupnih otrok ter o njihovih stikih s starši v skladu z določbami DZ in če sta predložila v obliki izvršljivega notarskega zapisa sklenjen sporazum o delitvi skupnega premoženja, o tem, kdo od njiju ostane ali postane najemnik stanovanja, in o preživljanju zakonca, ki nima sredstev za življenje in brez svoje krivde ni zaposlen.

5. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da prejeti predlog predlagateljev glede na navedeno določbo DZ ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnaval, saj predlagatelja nista oblikovala predloga glede obsega in načina poteka stikov mladoletnih otrok s staršem, kateremu ne bosta zaupana v vzgojo in varstvo, niti predloga glede zneska, načina in rokov plačevanja preživnine za mladoletna otroka, prav tako pa tudi nista predložila v obliki izvršljivega notarskega zapisa sklenjenega sporazuma o delitvi skupnega premoženja, o tem kdo od njiju naj ostane ali postane najemnik stanovanja ter o morebitnem preživljanju nepreskrbljenega zakonca.

6. Prvostopenjsko sodišče je postopalo po določbi 108. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki se v tem postopku smiselno uporablja (42. člen Zakona o nepravdnem postopku, ZNP-1) in predlagatelja s sklepom I N 814/2021-4 z dne 17. 6. 2021 pozvalo, da v roku 8 dni predlog dopolnita tako, da predložita v obliki izvršljivega notarskega zapisa sklenjen sporazum o delitvi skupnega premoženja, skupnih dolgov oziroma drugih skupnih obveznosti, o tem kdo od njiju ostane ali postane najemnik stanovanja ter o morebitnem preživljanju nepreskrbljenega zakonca, ki nima sredstev za življenje in brez svoje krivde ni zaposlen, ali pa da predložita lastnoročno podpisano pisno izjavo, da tak sporazum ni potreben, ker nimata skupnega premoženja, skupnih dolgov in obveznosti, ker nista najemnika stanovanja, vsak od zakoncev pa ima tudi svoja sredstva za življenje, zato ne bo uveljavljal pravico do preživljanja s strani drugega zakonca in hkrati, da oblikujeta predlog glede obsega in načina poteka stikov mladoletnih otrok s staršem, kateremu otroka ne bosta zaupana v varstvo in vzgojo ter oblikujeta predlog glede zneska, načina in rokov plačevanja preživnine za mladoletna otroka.

7. Sodišče prve stopnje je z omenjenim sklepom predlagateljema jasno in razumljivo pojasnilo, kako morata dopolniti svoj predlog, da bo sposoben za obravnavanje. Hkrati ju je opozorilo tudi na sankcijo, če svojega predloga v odrejenem roku ne bosta ustrezno dopolnila. Predlagatelja se na poziv sodišča nista odzvala, zato je nastopila sankcija iz četrtega odstavka 108. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP, to je zavrženje nepopolnega predloga. Predlagatelja svoje opustitve postopanja v roku, ki jima ga je odredilo sodišče, ne bi mogla sanirati šele v pritožbenem postopku, kar pomeni, da tudi če bi predlagateljica predlog za sporazumno razvezo dopolnila v pritožbenem postopku, pa tega z obravnavano pritožbo ni storila, to ne bi moglo biti upoštevno.

8. Glede na navedeno je predlagateljičina pritožba neutemeljena in jo je bilo treba zavrniti ter potrditi sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1). Za dosego sporazumne razveze zakonske zveze bosta morala predlagatelja vložiti nov predlog z vsemi sestavinami, na katere sta bila opozorjena s sklepom prvostopenjskega sodišča z dne 17. 6. 2021 in s tem sklepom.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/4

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 96, 96/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.