VSC Sklep I Ip 6/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-28

Tatjana Kamenšek Krajnc (preds.), Darja Pahor (poroč.), Katarina Lenarčič

ugovor po izteku roka - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - protispisnost

Podana je pritožbeno očitana protispisnost, saj je o odločilnem dejstvu, ki se nanaša na poplačilo izterjevane terjatve, nasprotje med tem, kar je navedeno v obrazložitvi izpodbijanega sklepa o vsebini izjave stečajne upraviteljice in njeno samo vsebino.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani točki I in II izreka sklepa sodišča prve stopnje se razveljavita in se zadeva v tem obsegu vrne temu sodišču v nov postopek.

II. Odločitev o stroških tega pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom ugodilo ugovoru dolžnika po izteku roka, sklep tega sodišča In 416/2014 z dne 22. 8. 2014 razveljavilo in izvršilni postopek ustavilo ter odločilo, da se po pravnomočnosti tega sklepa pri nepremičnini parc. št. 250/5, k. o. ... izbriše zaznamba izvršbe pod ID ...30663 (I. točka izreka). Odločilo je tudi, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka (II. točka izreka) in da se dolžnika oprosti plačila sodnih taks (III. točka izreka).

2. Upnik ob upoštevanju vsebine pritožbenih navedb, pritožbenega predloga in pravnega interesa (četrti odstavek 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ) pravočasno izpodbija odločitev o dolžnikovem ugovoru po izteku roka (I. in II. točka izreka) iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in s 15. členom ZIZ. Sodišču druge stopnje predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da dolžnikov ugovor po izteku roka zavrne. Priglaša pritožbene stroške.

Navaja, da je izpodbijani sklep nezakonit, saj iz listin v spisu izhaja nekaj drugega kot izhaja iz njegove obrazložitve, posledično pa je tudi nepravilno ugotovljeno dejansko stanje. Poplačilo terjatve upnika po kreditni pogodbi št. 1533738 z dne 5. 3. 2013 v stečajnem postopku kreditojemalca St 5089/2015 je bilo zgolj delno in upnik ne razbere iz točke 10. obrazložitve izpodbijanega sklepa konkretnih razlogov, zakaj je sodišče štelo, da je bila terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 z dne 5. 3. 2013 privilegirana na način, da bi jo moral pri poplačilu upnik prednostno upoštevati (pred drugimi terjatvami kreditojemalca), posledično se sklepa ne da preizkusiti. Tudi iz izjave stečajne upraviteljice z dne 13. 2. 2020 ne izhaja, da je bila terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 v celoti poplačana, temveč, da je bila upoštevana v razdelitvi. Upnik pa pritrjuje temu, da je predmetna terjatev participirala pri delitvi, ni pa bila v celoti poplačana. Če se ponovno pogleda, kaj točno piše v Končnem načrtu delitve posebne stečajne mase St 5089/2015 z dne 17. 4. 2019, lahko pod točko IV vidimo, da ima na obeh ločitvenih pravicah (v obliki maksimalnih hipotek ID pravice ...30507 in ID ...81953) upnik priznano terjatev v višini 1.756.611,55 EUR, kar predstavlja skupen znesek prijavljenih terjatev po vseh kreditnih partijah. Terjatev upnika je specificirana pod točko 10 končnega seznama preizkušenih terjatev (z dodatnimi oznakami za posamezne partije od 6/1 do 6/10), pri čemer se terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 nahaja pod dodatno oznako 6/5 v višini 108.675,43 EUR. Maksimalne hipoteke pravice ID ...30507 (za zavarovanje terjatev upnika do višine 500.000 EUR) in ID ...81953 (za zavarovanje terjatev upnika do višine 400.000 EUR) sta namreč varovali vse terjatve upnika in ne zgolj terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738. Terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 tudi po nobenemu ključu iz določb 278. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju: OZ) ni imela prednosti pri poplačilu. Ravno obratno, po četrtem odstavku 278. členu OZ, ki je za konkretni primer najbolj relevanten, bi terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 morala biti poplačana med zadnjimi, saj je nastala med najkasnejšimi, vendar je upnik skladno s končnim načrtom delitve posebne stečajne mase upošteval, da se razdelitvena masa iz stečajnega postopka porazdeli na vse obveznosti v sorazmerju z njihovimi zneski, torej pro rata, kar je predložil tudi kot dokaz v obliki pregleda plačil po vseh partijah in izpiska odprtih postavk. Iz Končnega načrta delitve posebne stečajne mase St 5089/2015 z dne 17. 4. 2019 še izhaja, da so bile prijavljene terjatve upnika poplačane v višini 20,266 %. Če se kakšna v stečaj prijavljena terjatev ne bi upoštevala pri poplačilu (ker bi imela prednost oziroma drugačni vrstni red), potem bi bil izračun deleža poplačila drugačen, saj bi se znesek poplačila 356.002,90 EUR odmerjal od druge vsote terjatev. Še več, upnik je kot dokaz predložil tudi Sklep o končni razdelitvi St 5089/2015 z dne 22. 10. 2019 in pripadajoči Končni načrt končne razdelitve splošne razdelitvene mase St 5089/2015 iz katerega ne izhaja, da bi bila ob razdelitvi posebne stečajne mase poplačana obveznost po kreditni pogodbi št. 1533738 in se na razpredelnici terjatev znova nahaja pod zap. št. 6/5.

3. Dolžnik v po pooblaščenki vloženem odgovoru na pritožbo nasprotuje pritožbenim navedbam upnika, predlaga zavrnitev pritožbe in priglaša stroške odgovora na pritožbo.

5. Predmet pritožbenega preizkusa je sklep, s katerim je sodišče prve stopnje v celoti ugodilo dolžnikovemu ugovoru po izreku roka, razveljavilo sklep o izvršbi in odločilo, da se po pravnomočnosti tega sklepa pri predmetni nepremičnini izbriše zaznamba izvršbe, ter izvršilni postopek ustavilo.

6. Ugovor, ki temelji na dejstvu, ki se nanaša na samo terjatev, in je nastopilo po izvršljivosti odločbe oziroma po sklenitvi poravnave, lahko dolžnik vloži tudi po pravnomočnosti sklepa o izvršbi, vse do konca izvršilnega postopka, če ga brez svoje krivde ni mogel uveljavljati v ugovoru zoper sklep o izvršbi (prvi odstavek 56. člena ZIZ). Dolžnik je dolžan v takem ugovoru navesti vse razloge, ki jih lahko uveljavi v času vložitve. Sodišče zavrže kasnejši ugovor, če temelji na razlogih, ki bi jih dolžnik lahko uveljavil v prejšnjem ugovoru (drugi odstavek 56. čelna ZIZ).

7. Upnik utemeljeno pritožbeno izpostavlja, da je sodišče prve stopnje pri odločanju storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in s 15. členom ZIZ. Obrazložitev izpodbijanega sklepa namreč nima razlogov o odločilnem dejstvu, zakaj je sodišča prve stopnje štelo, da je bila izterjevana terjatev oziroma terjatev po kreditni pogodbi št. 1533738 z dne 5. 3. 2013 privilegirana na način, da bi jo upnik moral pri poplačilu prednostno upoštevati pred drugimi terjatvami kreditojemalca. Iz navedenega razloga je izpodbijani sklep tako pomanjkljiv, da se ga ne da preizkusiti.

8. Upnik tudi utemeljeno pritožbeno izpostavlja, da je sodišče prve stopnje pri odločanju storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka po 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in s 15. členom ZIZ. Sodišče prve stopnje je v 10. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa ugotovilo, da iz poročila stečajne upraviteljice z dne 13. 2. 2020 izhaja, da je terjatev iz izvršilnega postopka poplačana v celoti v stečajnem postopku iz kupnine, ki je pridobljena s prodajo nepremičnin kreditojemalca. Vsebina izjave stečajne upraviteljice z dne 13. 2. 2020 (na list. št. 385 spisa) potrjuje pritožbeno navedbo upnika, da iz navedene izjave ne izhaja, da je bila predmetna terjatev v celoti poplačana, ampak da je bila upoštevana v razdelitvi, saj je stečajna upraviteljica v navedeni izjavi zgolj navedla, da je bil upnik v stečajnem postopku poplačan v znesku 356.002,90 EUR in da je v razdelitvi upoštevana tudi terjatev predmetne izvršbe. Ob obrazloženem je podana pritožbeno očitana protispisnost, saj je o odločilnem dejstvu, ki se nanaša na poplačilo izterjevane terjatve, nasprotje med tem, kar je navedeno v obrazložitvi izpodbijanega sklepa o vsebini izjave stečajne upraviteljice z dne 13. 2. 2020 in njeno samo vsebino.

9. Iz navedenih razlogov je sodišče druge stopnje pritožbi ugodilo, I. in II. točko izreka sklepa sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo temu sodišču v nov postopek, ker kršitve postopka glede na njeno naravo ne more samo odpraviti (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 354. člena ZPP in s 15. členom ZIZ).

10. Na podlagi tretjega odstavka 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ se odločitev o stroških tega pritožbenega postopka pridrži za končno odločbo.

11. V novem postopku bo sodišče prve stopnje moralo ob uporabi pravilnega materialnega prava in upoštevanju dopustnih ugovornih trditev dolžnika in trditev upnika ponovno odločiti o ugovoru po izteku roka. Dodati pa je tudi, da je upnik v vlogi z dne 23. 1. 2019 (list. št. 348 – 349 spisa) delno umaknil predlog za izvršbo, o katerem odloča sodišče prve stopnje.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 56, 56/1, 56/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.