VSL Sklep Cst 158/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-06-02

Helena Miklavčič (preds.), Renata Horvat (poroč.), Tadeja Zima Jenull

prodaja premoženja - prodaja premoženja stečajnega dolžnika - pogodba o prodaji premoženja stečajnega dolžnika - način prodaje premoženja stečajnega dolžnika - sklep o prodaji premoženja stečajnega dolžnika - obvezne sestavine - javna dražba - zavezujoče zbiranje ponudb - neposredna pogajanja s kupcem - elektronska javna dražba - pravilnik - spletna javna dražba v izvršilnem postopku

Spletne javne dražbe kot načina prodaje ZFPPIPP (še) ne določa, kot je to pravilno ugotovilo sodišče prve stopnje. Predviden pa je kot način prodaje v Predlogu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP-H; EVA-2016-2030-0030 z dne 30. 11. 2021).

Spletna (elektronska) javna dražba ne predstavlja le tehnike prodaje, kot to meni pritožnik, temveč tudi način prodaje, ki mora biti določen z zakonom, tako kot je to v izvršilnem postopku.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog upnika A. A. z dne 18. 3. 2022 (p. d. 800) in predlog upravitelja z dne 24. 3. 2022 (p. d. 802).

2. A. A. je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da predlogu za elektronsko javno dražbo dolžnikovega premoženja na naslovu ... ugodi.

5. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je upnik predlagal, da sodišče odredi elektronsko javno dražbo in strošek dražbe prevali na ponudnika – kupca, upravitelj pa je predlagal, da mu sodišče dovoli razpisati elektronsko javno dražbo na osnovi sklepa o prodaji z dne 11. 2. 2022. Sodišče prve stopnje je predloga zavrnilo z utemeljitvijo, da sta brez pravne podlage v (trenutno) veljavni zakonski ureditvi ter v nasprotju s pravnomočnim sklepom o prodaji – prvi z dne 11. 2. 2022.

6. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v prvem odstavku 329. člena določa dva načina prodaje premoženja stečajnega dolžnika in sicer prodajo na podlagi javne dražbe ali zavezujočega zbiranja ponudb. Če je bila javna dražba ali postopek zavezujočega zbiranja ponudb za prodajo posameznega premoženja neuspešen, pa se v skladu z določbo četrtega odstavka 329. člena ZFPPIPP pogodba o prodaji tega premoženja lahko sklene tudi na podlagi neposrednih pogajanj s kupcem, ki je svojo ponudbo dal v postopku nezavezujočega zbiranja ponudb iz drugega odstavka 328. člena ZFPPIPP, opravljenega pred začetkom neposrednih pogajanj. Spletne javne dražbe kot načina prodaje ZFPPIPP (še) ne določa, kot je to pravilno ugotovilo sodišče prve stopnje. Predviden pa je kot način prodaje v Predlogu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP-H; EVA-2016-2030-0030 z dne 30. 11. 2021). Skladno s predlaganimi dopolnitvami 326. in 326.a člena ZFPPIPP, ki se nanašajo na vzpostavitev, upravljanje in vzdrževanje spletnega iskalnika prodaj premoženja in vpis premoženja v spletni iskalnik prodaj v stečajnem postopku, predlagatelj dopolnjuje tudi pravila o načinu prodaje in sicer v 329. členu ZFPPIPP z določbo o sklepanju pogodbe o prodaji premoženja stečajnega dolžnika (tudi) preko spletne javne dražbe.

7. Iz zgoraj navedenega izhaja, da spletna (elektronska) javna dražba ne predstavlja le tehnike prodaje, kot to meni pritožnik, temveč tudi način prodaje, ki mora biti določen z zakonom, tako kot je to v izvršilnem postopku.

Način prodaje je v skladu z določbo drugega in četrtega odstavka 331. člena ZFPPIPP tudi obvezna sestavina sklepa o prodaji. Zato je prodajo treba opraviti v skladu s tem sklepom.

8. Po predlaganem petem odstavku 329. člena novele ZFPPIPP-H naj bi spletna javna dražba potekala v skladu s pravili tega zakona in na način, kot spletno javno dražbo ureja zakon, ki ureja izvršbo in zavarovanje, razen če sodišče odobri prodajo z javno dražbo, ki poteka prek drugega ponudnika na spletu, podrobnejša pravila v zvezi s spletno javno dražbo pa naj bi predpisal minister, pristojen za pravosodje. Vendar pa do uveljavitve in začetka uporabe novele ZFPPIPP-H prodaja premoženja stečajnega dolžnika na podlagi spletne javne dražbe, kot je to pravilno navedlo sodišče prve stopnje, ni možna, saj zanjo ni podlage v zakonu.

9. Pritožbeno sodišče je glede na navedeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), ko je ta uspešno prestal tudi pritožbeni preizkus po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, vse v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

10. Na ostale pritožbene navedbe pritožbeno sodišče ni odgovarjalo, ker niso odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, vse v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Obrazložitev k 93. členu Predloga sprememb in dopolnitev ZFPPIPP-H.

183. člen Zakon o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), ki ureja način prodaje, v drugem odstavku določa, da se javna dražba opravi kot spletna javna dražba, razen če sodnik oceni, da je primerneje, da se izvede narok za prodajo nepremičnine na javni dražbi. Način objave prodaje v spletnem iskalniku v izvršilnih postopkih ter podrobnejša pravila v zvezi s spletno javno dražbo v teh postopkih pa ureja Pravilnik o objavah prodaj v spletnem iskalniku in spletnih javnih dražbah v izvršilnih postopkih, ki ga je 21. 12. 2020 na podlagi devetega odstavka 93. člena in petega odstavka 188.a člena ZIZ-1 sprejela ministrica za pravosodje.

V sklepu o prodaji z dne 11. 2. 2022 je bilo določeno, da se prodaja opravi na podlagi javne dražbe.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 326, 326a, 328, 328/2, 329, 329/1, 329/4, 329/5, 331, 331/2, 331/4

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 93, 93/9, 183, 183/2, 188a, 188a/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.