TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep II Cp 92/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-05

Katarina Parazajda (preds.), dr. Tadeja Jelovšek (poroč.), Majda Irt

popravni sklep - pritožba zoper popravni sklep - očitna pisna napaka - paricijski rok

Iz izreka sodbe je pomotoma izpadel zapis paricijskega roka (roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti). Sodišče je to pisno napako popravilo tako, da je dodalo paricijski rok 8 dni, kolikor ta znaša v sporih majhne vrednosti.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se sodba Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. IV P 146/2021 s 1. 9. 2021 v II. točki izreka popravi tako, da se sedaj II. točka izreka v celoti glasi: „Tožena stranka je dolžna tožeči stranki v roku 8 dni plačati 129,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 11. 2020 dalje (I. točka izreka). V ostalem je predlog za popravo zavrnilo (II. točka izreka).

2. Proti navedenemu sklepu se je laično pritožila tožena stranka. Navaja, da vsebino sklepa v celoti zavrača. Tožeča stranka jo je v začetku leta 2021 pozvala k plačilu zneska 196,31 EUR in ta znesek je 1. 4. 2021 tudi poravnala. Kljub temu plačilu je tožeča stranka zoper njo vložila tožbo. Sodbo je prejela njena mama in je ni pravočasno obvestila o njej, da bi jo lahko v zakonitem roku izpodbijala. Zaradi navedenega zato sedaj podaja ugovor (pravilno: pritožbo) na izpodbijani sklep, ki ga v celoti zavrača, saj je s plačilom zneska 198,70 EUR 1. 4. 2021 v celoti poravnala svoje obveznosti do tožeče stranke in jih celo preplačala.

3. Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Izpodbijani sklep je sodišče prve stopnje izdalo, ker je po pregledu spisa ugotovilo, da je v 2. točki izreka sodbe pomotoma izpadel zapis paricijskega roka (roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti), zato je to pisno napako popravilo tako, da je dodalo paricijski rok 8 dni, kolikor ta znaša v sporih majhne vrednosti.

6. V skladu s prvim odstavkom 328. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko predsednik senata kadarkoli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom. Ker je sodišče prve stopnje zaznalo pisno napako, jo je na podlagi citirane določbe v sklepu s 6. 10. 2021 popravilo.

7. Pritožnica ne trdi, da pogoji za izdajo popravnega sklepa s 6. 10. 2021 niso bili izpolnjeni, temveč se vsebinsko pritožuje zoper sodbo opr. št. IV P 146/2021 z dne 1. 9. 2021, kar pa ne more biti predmet pritožbe zoper popravni sklep.

8. Zaradi navedenih razlogov in ker niso podani razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je višje sodišče pritožbo v skladu z drugo točko 365. člena ZPP zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328, 328/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 598/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-22

sklep o umiku pritožbe zaradi neplačila takse - neplačilo sodne takse - domneva umika pritožbe - dokazilo o plačilu sodne takse

Ker taksa ni bila plačana, je odločitev, da se pritožba šteje za umaknjeno, pravilna.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da se toženčeva pritožba šteje za umaknjeno.

2. Toženec v pritožbi zoper navedeni sklep uveljavlja pritožbena razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga ugoditev pritožbi in razveljavitev izpodbijanega sklepa.

Navaja, da je v danem roku plačal sodno takso in naj zato sodišče ponovno preveri prejeta plačila.

Do prejema izpodbijanega sklepa mu ni bilo znano, da taksa ni bila plačana. Sodišče ga je zgolj pozvalo, naj predloži dokazilo o plačilu, ne da bi mu pojasnilo, da takse ni prejelo. Tako je v položaju, ko se zaradi pravne ureditve, ki v primeru neplačila, prepoznega plačila in delnega plačila strogo in nepovratno domneva, da je pravno sredstvo umaknjeno. Zaradi nepravilne ugotovitve dejanskega stanja je prikrajšan v pravici do pravnega sredstva.

4. Izpodbijani sklep temelji na ugotovitvi, da je bil plačilni nalog za plačilo sodne takse za pritožbo toženčevemu pooblaščencu vročen 29. 11. 2021, da iz evidence plačanih sodnih taks UJP-net plačilo ni razvidno in da se pritožnik ni odzval na poziv sodišča, naj predloži dokazilo o plačilu sodne takse.

5. Pritožba ne vzbuja dvoma o pravilnosti ugotovitve, da sodna taksa ni bila plačana. Po ponovni preveritvi plačil v evidenci plačanih sodnih taks plačilo ni izkazano, pritožnik pa ni navedel nobene okoliščine niti predložil dokazila, ki bi potrjevala verodostojnost njegove trditve, da je sodna taksa plačana.

6. Ker taksa ni bila plačana, je odločitev, da se pritožba šteje za umaknjeno, pravilna (prvi odstavek 105.a člena ZPP).

7. Po navedenem je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP). Odločitev o zavrnitvi predloga za povrnitev stroškov pritožbenega postopka je vključena v odločitvi o zavrnitvi pritožbe (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 573/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-12

zavržena pritožba - rok za vložitev pritožbe - vloga, vložena na napačnem sodišču - nevednost vložnika - stranka zastopana po pooblaščencu

Če je vloga, ki je vezana na rok, izročena ali poslana nepristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka, se šteje, da je bila pravočasno vložena, če je mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati nevednosti vložnika, ki nima pooblaščenca, ki je odvetnik ali očitni pomoti vložnika.

1. Če je vloga, ki je vezana na rok, izročena ali poslana nepristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka, se šteje, da je bila pravočasno vložena, če je mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati nevednosti vložnika, ki nima pooblaščenca, ki je odvetnik ali očitni pomoti vložnika. Iz listinske dokumentacije v spisu sledi, da je sodišče sklep o zavrženju tožbe pod opr. št. II R 895/2021 z dne 25. 1. 2022 vročilo tožeči stranki osebno 11. 2. 2022 in njegovemu odvetniku 14. 2. 2022. V pravnem pouku je bila stranka poučena, da zoper sklep lahko vloži pritožbo v roku 15 dni od prejema pismenega odpravka, in sicer pri naslovnem sodišču, naslovno sodišče, ki je sklep izdalo, je Okrožno sodišče v Ljubljani ter da bo o njej odločalo Višje sodišče v Ljubljani.

2. 15-dnevni rok za pritožbo, tudi če upoštevano, da je bil izpodbijani sklep vročen odvetniku šele 14. 2. 2022 se je iztekel 1. 3. 2022. Toženčeva pritožba je na okrožno sodišče prispela 7. 3. 2022 po izteku 15-dnevnega roka za pritožbo.

3. Višje sodišče ocenjuje, da v konkretnem primeru ni mogoče uporabiti omilitve iz osmega odstavka 112. člena Zakona o pravdnem postopku in šteti, da je bila pritožba vložena pravočasno, ker vložitve pri nepristojnem sodišču ni mogoče pripisati nevednosti vložnika, ker je ta imel pooblaščenca, ki je odvetnik, pa tudi iz pravnega pouka v izpodbijanem sklepu sledi, pri katerem sodišču je potrebno vložiti pritožbo.

4. Pritožba, ki je vložena po izteku 15-dnevnega roka je zato prepozna, zato jo je višje sodišče skladno z določilom 1. točke 365. člena ZPP potrebno zavreči (351. člen v zvezi s 1. točko 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 524/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-05-04

Katarina Parazajda (preds.), Dušan Barič (poroč.), Katarina Marolt Kuret

sklep o stroških - pravnomočnost odločitve o stroških - nekonkretizirana pritožba

Pritožbene navedbe, s katerimi se toženec zavzema za oprostitev plačila pravdnih stroškov, so neutemeljene, saj je bilo o njegovi dolžnosti plačila pravdnih stroškov že pravnomočno odločeno.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka v znesku 1.119,96 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila.

2. Zoper sklep se laično pritožuje toženec. Navaja, da je šibkega finančnega stanja in da je znesek odmerjenih stroškov postopka previsok. Zato zaproša za oprostitev plačila sodnih stroškov s pripadajočimi obrestmi. V pritožbi navaja še, da bi bilo potrebno ugotoviti, ali je bila tožnica sposobna vložiti tožbo, saj se zoper tožnico pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani v zadevi N 649/2021 vodi postopek postavitve odrasle osebe pod skrbništvo.

4. V obravnavani zadevi je sodišče prve stopnje s sodbo IV P 1293/2020 z dne 17. 2. 2021, v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1171/2021 z dne 26. 7. 2021, razsodilo, da se je toženec v roku 30 dni od pravnomočnosti sodbe dolžan izseliti iz stanovanja na naslovu C. ter da je dolžan nositi tudi stroške pravdnega postopka.

5. Pritožbene navedbe, s katerimi se toženec zavzema za oprostitev plačila pravdnih stroškov, so neutemeljene, saj je bilo o njegovi dolžnosti plačila pravdnih stroškov že pravnomočno odločeno, kar izhaja iz prejšnje točke obrazložitve. Same višine odmerjenih pravdnih stroškov, ki so v postopku nastali tožnici, toženec konkretizirano ne izpodbija, saj le pavšalno navaja, da so previsoki. Zato te pavšalne navedbe pritožbeno sodišče kot neutemeljene zavrača.

6. Pritožbeni očitek, da bi bilo potrebno ugotoviti, ali je bila tožnica sploh sposobna vložiti tožbo v obravnavani zadevi, je neutemeljen, saj je bilo o tožbenem zahtevku tožnice že pravnomočno odločeno s sodbo IV P 1293/2020, v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1171/2021.

7. Ker pritožbeni razlogi niso podani, prav tako pa niso podani razlogi, na katere je pritožbeno sodišče dolžno paziti po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 154

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 276/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-21

Katarina Marolt Kuret (preds.), Alenka Kobal Velkavrh (poroč.), Bojan Breznik

zavrnitev predloga za prekinitev postopka - sposobnost biti stranka v postopku - procesno nasledstvo - smrt stranke med postopkom - pravice pooblaščenca po smrti stranke

Postopek se prekine le, če med postopkom umre stranka, ki je ne zastopa pooblaščenec. Procesno pooblastilo s smrtjo stranke namreč ne preneha.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II.Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog predlagateljev za prekinitev postopka.

2. Pooblaščenec predlagateljev je zoper sklep vložil pravočasno pritožbo zaradi kršitev določb postopka s predlogom, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da ugodi predlogu za prekinitev postopka, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovni postopek in odločitev prvostopenjskemu sodišču. Navaja, da je druga predlagateljica tekom postopka umrla, zapuščinski postopek po njej ni bil končan, niti ne obstaja pooblaščenec za zastopanje druge predlagateljice ter dedičev.

3. Prva nasprotna udeleženka je na pritožbo odgovorila in predlaga njeno zavrnitev.

5. Po določilu 1. točke 205. člena Zakona o pravdnem postopku

v zvezi z 42. členom Zakona v nepravdnem postopku

, se postopek prekine, če stranka umre ali zgubi pravdno sposobnost, pa v pravdi nima pooblaščenca. Iz navedenega torej sledi, da se postopek prekine le, če med postopkom umre stranka, ki je ne zastopa pooblaščenec. Procesno pooblastilo s smrtjo stranke namreč ne preneha.

6. V predmetnem nepravdnem postopku je druga predlagateljica imela pooblaščenca, odvetniško pisarno A., zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je postopek nadaljevalo brez prekinitve. Pooblaščenec je od smrti pooblastiteljice B. B. dalje pooblaščenec njenih dedičev, in sicer dokler mu dediči pooblastila ne prekličejo (prvi odstavek 100. člena ZPP)

. Iz vloge pooblaščenca z dne 9. 7. 2021 ne izhaja, da bi pooblaščenec dedičem zastopanje odpovedal ali da bi mu dediči odpovedali oziroma preklicali pooblastilo za zastopanje.

7. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

8. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 100, 205

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 275/2022
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-21

Katarina Marolt Kuret (preds.), Alenka Kobal Velkavrh (poroč.), Bojan Breznik

zavrnitev predloga za prekinitev postopka - smrt stranke med postopkom - pravice pooblaščenca po smrti stranke

Postopek se prekine le, če med postopkom umre stranka, ki je ne zastopa pooblaščenec. Procesno pooblastilo s smrtjo stranke ne preneha.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog predlagateljev za prekinitev postopka.

2. Pooblaščenec predlagateljev je zoper sklep vložil pravočasno pritožbo zaradi kršitev določb postopka s predlogom, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da ugodi predlogu za prekinitev postopka, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovni postopek in odločitev prvostopenjskemu sodišču. Navaja, da je druga predlagateljica tekom postopka umrla, zapuščinski postopek po njej ni bil končan, niti ne obstaja pooblaščenec za zastopanje druge predlagateljice ter dedičev.

3. Prva nasprotna udeleženka je na pritožbo odgovorila in predlaga njeno zavrnitev.

5. Po določilu 1. točke 205. člena Zakona o pravdnem postopku

v zvezi z 42. členom Zakona v nepravdnem postopku

, se postopek prekine, če stranka umre ali zgubi pravdno sposobnost, pa v pravdi nima pooblaščenca. Iz navedenega torej sledi, da se postopek prekine le, če med postopkom umre stranka, ki je ne zastopa pooblaščenec. Procesno pooblastilo s smrtjo stranke namreč ne preneha.

6. V predmetnem nepravdnem postopku je druga predlagateljica imela pooblaščenca, odvetniško pisarno A., zato je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je postopek nadaljevalo brez prekinitve. Pooblaščenec je od smrti pooblastiteljice B. B. dalje pooblaščenec njenih dedičev, in sicer dokler mu dediči pooblastila ne prekličejo (prvi odstavek 100. člena ZPP)

. Iz vloge pooblaščenca z dne 26. 4. 2021 ne izhaja, da bi pooblaščenec dedičem zastopanje odpovedal ali da bi mu dediči odpovedali oziroma preklicali pooblastilo za zastopanje.

7. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

8. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 100, 100/1, 205, 205/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.