VSL Sklep Cst 9/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-26

dr. Damjan Orož (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Irena Dovnik

naknadni predlog prisilne poravnave - sprememba načrta finančnega prestrukturiranja - rok za predložitev zahteve za spremembo načrta finančnega prestrukturiranja - podaljšanje roka

Soglasje upniškega odbora je procesna predpostavka za dovolitev podaljšanja roka le v primeru, ko podaljšanje zahteva dolžnik. Smisel takšne ureditve je v preprečitvi, da bi dolžnik postopek zavlačeval.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom rok za vložitev predloga prisilne poravnave in načrta finančnega prestrukturiranja podaljšalo do 2.2.2021.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil upnik iz vseh pritožbenih razlogov. Predlagal je spremembo izpodbijanega sklepa tako, da se predlog za podaljšanje roka za vložitev prisilne poravnave in načrta finančnega prestrukturiranja zavrne.

4. Kot izhaja iz podatkov v spisu, je predlagatelj z vlogo z dne 20. 11. 2020 predlagal podaljšanje roka za vložitev predloga prisilne poravnave in načrta finančnega prestrukturiranja. Pojasnil je, da sta priprava predloga in načrta finančnega prestrukturiranja v polnem teku, vendar pripravo listin otežuje situacija epidemije, saj prihaja do zamud tudi iz tega razloga. Sodišče prve stopnje je predlogu upnika ugodilo z nosilnim razlogom, da je predlagatelj vložil predlog za podaljšanje roka pred iztekom roka iz 2. odstavka 221k.člena ZFPPIPP. Ker upniški odbor še ni bil imenovan, njegovo soglasje iz 4. odstavka 182. člena ZFPIPP ni bilo potrebno.

5. Pritožnik uvodoma navaja, da je izpodbijani sklep neobrazložen, kar pa ne drži. Standard ustrezne obrazloženosti sodne odločbe predstavlja tisto stopnjo podrobnosti, s katero mora biti obrazložena odločba, da omogoča učinkovito pravno sredstvo. Izpodbijani sklep izpolnjuje navedeni standard obrazloženosti, saj je za odločitev v tej zadevi bistveno (in to je posebej poudarilo tudi sodišče prve stopnje), da je predlagatelj vložil predlog za podaljšanje roka pred iztekom roka iz 2. odstavka 221k.člena ZFPPIPP, soglasje iz 4. odstavka 182. člena ZFPPIPP pa ni potrebno. Očitana bistvena kršitev postopka torej ni podana.

6. Za podaljšanje roka iz 2. odstavka 221.k člena ZFPPIPP se smiselno uporabljajo 4. do 6. odstavek 182. člena ZFPPIPP. Kadar podaljšanje roka zahteva upnik – predlagatelj, (dodatno) varstvo interesov upnikov ni potrebno. Soglasje upniškega odbora je procesna predpostavka za dovolitev podaljšanja roka le v primeru, ko podaljšanje zahteva dolžnik. Smisel takšne ureditve je v preprečitvi, da bi dolžnik postopek zavlačeval (prim. dr. Nina Plavšak, Pravna praksa z dne 27.11.2014). Iz tega razloga so neutemeljene pritožbene navedbe, s katerimi pritožnik utemeljuje, zakaj bi morali o podaljšanju roka odločati (vsi) upniki, med drugim tudi pritožnik, upoštevajoč, da upniški odbor še ni bil imenovan.

7. Neutemeljeno je tudi pritožbeno stališče, da v primeru, ko upniški odbor še ni imenovan, podaljšanje roka za vložitev predloga prisilne poravnave in načrta finančnega prestrukturiranja ni mogoče, ker ni izpolnjen pogoj iz 4. odstavka 182. člena ZFPPIPP. Za takšno razlago ni nobene zakonske podlage.

8. Podaljšanje roka je zakonsko predvideno, pri čemer v ZFPPIPP niso navedeni nobeni dodatni pogoji, ki naj bi bili izpolnjeni za upnikov predlog za podaljšanje roka. To pomeni, da upnikovega predloga ni mogoče šteti kot ravnanje v nasprotju s temeljnim ciljem, to je odpravo dolžnikove insolventnosti, kot to pritožnik zmotno zatrjuje, saj je že zgoraj pojasnjen smisel ureditve, po kateri je soglasje upniškega odbora procesna predpostavka za dovolitev podaljšanja, kadar ga predlaga dolžnik.

9. Upnik s pritožbenimi razlogi ne more uspeti. Višje sodišče je s tem odgovorilo na pritožbene navedbe, ki so relevantne za presojo pravilnosti izpodbijanega sklepa (1. odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP). Izpodbijani sklep je pravilen, izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi pa niso podani. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP ), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 182, 182/4, 182/6, 221k, 221k/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.