VSL Sklep II Cp 31/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-01-22

zavrženje tožbe - nepopolna vloga - nepopolna tožba - nerazumljiva vloga - obvezne sestavine tožbe - tožbeni zahtevek - formalne zahteve - vsebina tožbe - zavrženje tožbe kot nepopolne

Vlogi vlagateljev ne ustrezata formalnim zahtevam tožbe, zato ju sodišče ni moglo obravnavati kot tožbe. Sodišče pritožnikoma zato ne more dati vsebinskega odgovora, ki ga želita.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo vlogi vlagateljev z dne 19. 3. 2018 in 20. 2. 2020, ker kljub popravi nista vsebovali vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavali kot tožba v pravdnem postopku.

2. Proti sklepu sta se pritožila prva dva vlagatelja in zapisala, da se pritožujeta kot dediča zaradi nezakonitega vpisa lastništva parcel v Beričevem (številke navajata) s strani dedinje A. A. Predlagata, da naslovno sodišče zavzame ustrezno stališče o veljavnosti nezakonitega vpisa. Dediča želita, da se navedene parcele vrnejo denacionalizacijskim upravičencem. Navajata, da se je dedinja A. A. vpisala na podlagi pogodbe l. 2005, kar je nezakonito. Navajata, da je bila l. 1994 izdana odločba o denacionalizaciji upravičenki B. B., dedič C. C. je bil skrbnik za posebni primer, po njegovi smrti je zadevo prevzela D. D. Prilagata dokaze in menita, da je s tem pritožba utemeljena in obrazložena.

4. Kot je pravilno pojasnilo sodišče prve stopnje, vlogi vlagateljev ne ustrezata formalnim zahtevam tožbe, zato ju sodišče ni moglo obravnavati kot tožbe. Sodišče pritožnikoma zato ne more dati vsebinskega odgovora, ki ga želita. Zavrženi vlogi, ne vsaka zase ne obe skupaj, ne vsebujeta konkretnega tožbenega zahtevka, s katerim bi bil spor jasno opredeljen. S tem, ko pritožnika v pritožbi navajata, kaj želita, in ko prilagata nekatere listine v podkrepitev svojih navedb, tega bistvenega manjka nista odpravila, niti tega v pritožbi ne bi smela več storiti, saj je pritožbeni postopek namenjen preizkusu pravilnosti in zakonitosti odločitve sodišča prve stopnje, ne pa (ponovnemu) dopolnjevanju nepopolne vloge, ki se je obravnavala pred sodiščem prve stopnje.

5. Sodišče prve stopnje je oba pritožnika jasno in razumljivo pozvalo, kako naj ravnata, česar ne prerekata. Pojasnilo jima je, kaj mora vsebovati vsaka vloga, in kaj mora vsebovati tožba. Tožnika, ki očitno nista vešča prava, sta spregledala, da je bistveno oblikovati tožbeni zahtevek in ne le opredeliti posamezna sporna dejstva in temu priložiti dokaze. Ne le, da nista oblikovala konkretnega zahtevka, tudi življenjskega primera in spora, ki naj bi obstajal med navedenimi osebami (dediči?, po komu?), nista celovito, jasno in razumljivo opisala. Pritožnika morata razumeti, da pravdni postopek, v katerem lahko uveljavljata svoje pravice, predpisuje tako formalne kot vsebinske zahteve, ki pa jih ne s prvo vlogo ne z njeno popravo vlagatelji niso izpolnili.

6. Prvostopenjsko sodišče je zato ravnalo pravilno in zakonito, ko je nerazumljivi in nepopolni vlogi vlagateljev zavrglo (4. odst. 108. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pritožbo je bilo zato treba zavrniti in sklep prvostopenjskega sodišča potrditi (2. odst. 365. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/1, 108/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.