VSL Sklep IV Cp 863/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-06-10

Katarina Parazajda (preds.), Katarina Marolt Kuret (poroč.), Polona Marjetič Zemljič

začasna odredba v sporih iz razmerja med starši in otroki - začasno zaupanje otroka v varstvo in vzgojo - začasna ureditev stikov - izročitev osebnih dokumentov - omejitev starševske skrbi - omejitev stikov - obseg in način izvajanja stikov - stiki pod nadzorom strokovnih delavcev - telefonski stiki z otrokom - največja otrokova korist - odtujenost otroka od matere - ogroženost otroka - interes otroka - spremstvo staršev - potrebnost izdaje začasne odredbe - pridržanje odločitve o pravdnih stroških

Ker nadzor nad izvajanjem stikov ni bil odrejen zaradi odtujenosti in potrebe po postopnem navezovanju, temveč da se prepreči možnost, da bi predlagateljica otroka s svojim ravnanjem ogrozila, in ker iz poročil CSD izhaja, da deček zaradi odtujitve od matere ne kaže prizadetosti, je trenutno določen obseg osebnih stikov v otrokovo največjo korist.

I. Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijani sklep v I./2. točki izreka razveljavi in predlog za izročitev otrokovih dokumentov zavrne, sicer pa se pritožba zavrne in v nerazveljavljenem, a izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je ob odločanju o predlagateljičinem ugovoru zoper predhodno izdano začasno odredbo, po novem predlogu predlagatelja CSD X. in po uradni dolžnosti z izpodbijanim sklepom mladoletnega A. A. začasno zaupalo v varstvo in vzgojo starima staršema, uredilo stike sina z materjo in očetom ter predlagateljici naložilo, da je dolžna starima staršema v roku treh dni izročiti otrokove dokumente. V preostalem delu je predlagateljičin ugovor zavrnilo, zavrnilo je tudi njen predlog za izdajo začasne odredbe, po kateri naj bi se ji otrok zaupal v varstvo in vzgojo, zaradi pomanjkanja pravnega interesa pa je tudi delno zavrglo predlog CSD o začasnem odvzemu mladoletnega A. A. njegovemu očetu.

2. Zoper sklep vlaga pritožbo predlagateljica, ki začasni odredbi nasprotuje zgolj v delu, s katerim je sodišče odločilo, da je dolžna starima staršema izročiti sinove dokumente, in glede trajanja osebnih in telefonskih stikov. Meni, da je sodišče v tem obsegu zmotno in nepopolno ugotovilo dejansko stanje ter zmotno uporabilo materialno pravo, saj ni zasledovalo načela največje otrokove koristi. Predlagateljica pojasnjuje, da s sinovimi dokumenti ne razpolaga, saj so bili ti odtujeni v času njegove hospitalizacije. O tem je obvestila policiste, prav tako je hotela preklic urediti na upravni enoti, vendar zaradi omejitve starševske skrbi ni bila uspešna. Predlaga, da bi stiki s sinom potekali pogosteje, in sicer ob torkih in četrtkih od 14. do 15. ure na CSD X., Enota Y., pod nadzorom strokovnih delavcev centra. Večji obseg stikov bi bil v korist otroka, sreda pa zaradi uradnih ur ni najbolj primeren dan za stike. Predlaga še, da bi telefonski stiki potekali štirikrat tedensko in da se ji omogoči spremljanje sina na njegovih zdravstvenih pregledih.

3. Na pritožbo sta odgovorila nasprotni udeleženec B. B. in predlagatelj CSD X., Enota Y., in predlagala njeno zavrnitev.

5. V obravnavani zadevi je sodišče prve stopnje petletnega sina udeležencev začasno zaupalo v varstvo in vzgojo starima staršema ter uredilo stike z mamo in očetom. Pritožnica vsebinsko ne nasprotuje sprejeti odločitvi niti se ne zavzema za odpravo izvajanja stikov pod nadzorom. Meni zgolj, da bi ti morali biti pogostejši in da sreda zaradi uradnih ur ni primeren dan za njihovo izvajanje.

6. Iz predloženih poročil CSD o izvajanju stikov izhaja, da potekajo dobro, da se otrok predlagateljice razveseli, da je med njima vidna čustvena vez, vendar pa se od nje tudi zlahka poslovi in po preteku ene ure že komaj čaka, da odide. Iz poročil ni razvidno, da bi med izvajanjem stikov prišlo do motenj zaradi ostalih obveznosti osebja CSD niti da bi vzpostavljanje kontakta ali aktivnosti motil hrup iz okolja, kar CSD v odgovoru na pritožbo izrecno zanika. Pavšalno navržene pritožbene trditve, da je izvajanje stikov ob sredah moteče, kar predlagateljica v pritožbi izpostavlja prvič, zato spremembe utečenega ritma izvajanja ne utemeljujejo.

7. Ker nadzor nad izvajanjem stikov ni bil odrejen zaradi odtujenosti in potrebe po postopnem navezovanju, temveč da se prepreči možnost, da bi predlagateljica otroka s svojim ravnanjem ogrozila

, in ker iz poročil CSD izhaja, da deček zaradi odtujitve od matere ne kaže prizadetosti, je po oceni pritožbenega sodišča trenutno določen obseg osebnih stikov v njegovo največjo korist.

Potrebno je namreč upoštevati, da otrok biva pri starih starših in se stiki izvajajo tako z materjo kot z očetom, kar zanj nedvomno pomeni čustven napor, saj poskuša ugajati obema. To se odraža tudi v naveličanosti ob izteku stika, ki jo v poročilih opisuje CSD. Ob tem pritožbeno sodišče še izpostavlja, da bo sodišče v nadaljevanju o stikih moralo ponovno odločiti, saj dosedanja ureditev izvajanja pod nadzorom velja le do 13. 8. 2020, in bo takrat znova priložnost, da se uredi njihov pogostejši ritem, ob prednostih, ki jih nudi srečevanje izven zaprtih pisarniških prostorov.

8. Sodišče je telefonske stike predlagateljice omejilo na dvakrat tedensko, upoštevajoč otrokovo reakcijo ob njenih klicih. Čeprav se je deček na klic odzval, kasneje ni bil več zainteresiran za pogovor in se je tudi strinjal, da ga mama ne kliče več. Glede na navedeno interesi otroka širših telefonskih stikov ne narekujejo in gre zgolj za željo in potrebo predlagateljice po kontroli nad izvajanjem skrbi za sina v okviru širše družine nasprotnega udeleženca. Enako velja za njen pritožbeni predlog, da se ji omogoči prisotnost na zdravniških pregledih. Ker je deček z začasno odredbo zaupan v varstvo in vzgojo starima staršema, ki ustrezno poskrbita za njegove potrebe, pritožbeno sodišče ocenjuje, da dodatno spremstvo otroka pri zdravnikih ni potrebno in bi porajalo le nove konflikte v medsebojnih odnosih udeležencev.

9. Iz podatkov, ki jih je sodišče po izdaji začasne odredbe pridobilo od nasprotnega udeleženca, sta stara starša, katerima je deček zaupan v vzgojo in varstvo, pri UE Y. uspela preklicati njegove dokumente in naročiti nove. Glede na navedeno začasna odredba glede izročitve dokumentov ni več potrebna, zato je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi predlagateljice, ki zatrjuje, da dokumentov nima in da jih zaradi odločitve sodišča, da se otrok zaupa v vzgojo in varstvo tretji osebi, tudi ne more pridobiti. V tem delu (I./2. izreka) je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavilo, v preostalem delu pa je pritožbo zavrnilo in v nerazveljavljenem, a izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP).

10. Zaradi narave postopka je sodišče odločitev o stroških pritožbenega postopka pridržalo za končno odločbo.

Zoper predlagateljico teče predkazenski postopek zaradi suma storitve kaznivega dejanja zoper mladoletnega A. A. zaradi omogočanja uživanja prepovedanih drog ali nedovoljenih snovi v športu po 187. členu KZ-1.

Takšno je tudi stališče CSD v odgovoru v pritožbo.

Iz podatkov v spisu izhaja, da obstaja razhajanje v pogledih na zdravljenje bolezni mladoletnega A. A., saj se predlagateljica zavzema za zdravljenje brez zdravil z izjemno strogo dieto, stari starši pa ravnajo po priporočilu zdravnika in zdravstvene težave premagujejo ob dieti še s predpisanimi zdravili.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 187

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 160, 160/1, 162, 162/1, 162/1-1, 162/1-4, 163, 163/1, 163/3, 173, 173/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.