VSL Sklep I Cp 1333/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-09-01

Majda Irt (preds.), Martina Erzin (poroč.), dr. Peter Rudolf

določitev vrednosti spornega predmeta - sklep o določitvi vrednosti spornega predmeta - korekturna dolžnost sodišča - stvarna pristojnost - sprememba stvarne pristojnosti - dopustnost posebne pritožbe - razveljavitev sklepa - solastnina - vlaganje v nepremičnino - očitno prenizka vrednost spornega predmeta

Glede na tožbene trditve in postavljeni primarni tožbeni zahtevek, vrednost spornega predmeta tega zahtevka ne more biti vrednost rabljenega stanovanja v K. v izmeri 36,34 m2, saj tožeča stranka primarno ne zahteva poleg deleža 4/6 še stanovanje v tej solatni hiši v izmeri 36,34 m2, temveč kot solastnica zahteva točno določen del solastne hiše zaradi vlaganj v ta točno določeni del.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom določilo vrednost spornega predmeta po primarnem in po podrejenem tožbenem zahtevku na 82.800,00 EUR (I. točka izreka), se izreklo za stvarno nepristojno ter zadevo v pristojno odločanje odstopilo Okrožnemu sodišču v Ljubljani (II. točka izreka).

2. Tožeča stranka navedeni sklep v celoti izpodbija s pravočasno pritožbo zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter posledično bistvene kršitve določb pravdnega postopka po 2. in 1. točki prvega odstavka 338. člena ZPP. Trdi, da je sodišče prve stopnje neupravičeno določilo višjo vrednost spornega predmeta, ker za izračun vrednosti stanovanja oziroma vrednosti 1/15 dodatnega solastninskega deleža lahko služi le vrednost stanovanjske hiše, v kateri se stanovanje nahaja oziroma na kateri tožnica uveljavlja višji solastninski delež. Vrednost hiše je po podatkih GURS 133.368 EUR

, petnajstina tega zneska je 8.891 EUR, po cenitvi, ki jo je naročila prvo tožena stranka po stanju na dan 1. 3. 2021 pa je vrednost nepremičnine 239.000 EUR, 1/15 od te vrednosti pa je malo manj kot 16.000 EUR. Zato pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo odločanje, pri čemer so pritožbeni stroški nadaljnji stroški postopka.

4. Zoper sklep o ugotovitvi vrednosti spornega predmeta sodišča prve stopnje sicer ni posebne, samostojne pritožbe (tretji odstavek 44. člena ZPP

), kadar pa se zaradi tega spremeni stvarna pristojnost sodišča, kot v primeru, ki je predmet pritožbene graje, pa je samostojna pritožba dopustna.

5. Sodišče prve stopnje je na podlagi tretjega odstavka 44. člena ZPP določilo vrednost spornega predmeta, ker je ugotovilo, da je vrednost 15.000 EUR, ki jo je tožnica navedla za primarni in za podrejeni tožbeni zahtevek, očitno prenizka.

Tožeča stranka primarno zahteva ugotovitev, da je stanovanje v izmeri 36,34 m2 (skupaj s pripadajočim deležem na skupnih delih in napravah, ki se nahaja v pritličju te stavbe) v hiši

, katere solastnica je do 4/6, na podlagi izvedenih vlaganj njena last do celote. Kot vrednost spornega predmeta je tožeča stranka določila znesek 15.000 EUR, kolikor naj bi bila vrednost izvršenih del. Sodišče prve stopnje je to vrednost ocenilo kot prenizko, ker je na podlagi podatkov GURS

ugotovilo, da je cena m2 rabljenega stanovanja v K. 2.300 EUR. Zato je kot vrednost spornega predmeta po primarnem in po podrejenem tožbenem zahtevku določilo na 82.800 EUR. Pritožba ima prav, ko trdi, da je sodišče prve stopnje vrednost spornega predmeta neutemeljeno zvišalo. Glede na tožbene trditve in postavljeni primarni tožbeni zahtevek, vrednost spornega predmeta tega zahtevka ne more biti vrednost rabljenega stanovanja v K. v izmeri 36,34 m2, saj tožeča stranka primarno ne zahteva poleg deleža 4/6 še stanovanje v tej solatni hiši v izmeri 36,34 m2, temveč kot solastnica zahteva točno določen del solastne hiše zaradi vlaganj v ta točno določeni del. Podrejeno pa zahteva dodatni solastniški delež v višini 1/15, zato vrednost spornega predmeta za podrejeni zahtevek prav tako ne more biti vrednost starega stanovanja v K. v izmeri 36,34 m2, temveč je lahko le 1/15 vrednosti solastne nepremičnine. Pritožbi je zato treba ugoditi in izpodbijani sklep razveljaviti (3. točka 365. člena ZPP).

6. Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, ker jih pritožnica ni priglasila.

Javni portal Prostor (www.prosto3.gov.si), po metodologiji veljavni do 31. 3. 2020.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999, s kasnejšimi spremembami.

Na naslovu ..., K., številka stavbe ..., stoječe na ID znak: parcela ...

Preliminarni podatki o slovenskem nepremičninskem trgu za leto 2020, GURS, marec 2021, stran 11.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 39, 39/1, 44, 44/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.