VSL Sodba I Cpg 656/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2022-04-05

Mateja Levstek (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Irena Dovnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

zavarovalna pogodba - plačilo zavarovalne vsote - nastanek zavarovalnega primera - splošni in posebni zavarovalni pogoji - dokazna ocena sodišča - načelo proste presoje dokazov - zavrnitev dokaznega predloga - pravica do izjave v postopku - nova dejstva in novi dokazi v pritožbi - navajanje novih dejstev in dokazov v pritožbi - nedovoljene pritožbene novote - upoštevanje odbitne franšize

Sodišče prve stopnje je v postopku kot stranko zaslišalo prokurista tožeče stranke, to pa pomeni, da je verodostojnost njegove izpovedi lahko neposredno ocenilo v skladu z 8. členom ZPP, vključno z njegovimi odgovori na vprašanja, ki mu jih je ob zaslišanju postavljala tožena stranka. Na ta način toženi stranki po presoji višjega sodišča z zavrnitvijo dokaznega predloga za pridobitev celotne policijske dokumentacije in tožilskega spisa ni bila kršena pravica do izjave oziroma do izpodbijanja navedb tožeče stranke.

I. Pritožba se zavrne in se sodba v izpodbijani I. in III. točki izreka potrdi.

II. Tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo naložilo toženi stranki, da je dolžna tožeči stranki plačati 19.916,97 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 6. 2018 (I. točka izreka), zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 1.483,03 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 6. 2018 (II. točka izreka) ter toženi stranki naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke (III. točka izreka).

2. Zoper I. in III. točko izreka izpodbijane sodbe se je iz razlogov absolutno bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zmotnega oziroma nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava pritožila tožena stranka, predlagala ugoditev pritožbi, spremembo izpodbijanega dela sodbe in zavrnitev tožbenega zahtevka tudi v preostalem delu, podredno pa razveljavitev izpodbijanega dela sodbe in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Priglasila je stroške pritožbenega postopka.

3. Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. V obravnavanem sporu je tožeča stranka od tožene terjala izplačilo zavarovalne vsote za odtujeno hidravlično kladivo s priključno ploščo,

ki sta ji bila odtujena skupaj z delovnim strojem v obdobju med 5. 4. in 10. 5. 2018. Za odtujeni delovni stroj ji je tožena stranka že izplačala zavarovalno vsoto. Tožena stranka je ugovarjala, da je po določilih Splošnih pogojev za zavarovanje avtomobilskega kaska (v nadaljevanju: Splošni pogoji) v zvezi z Dopolnilnimi pogoji za zavarovanje dodatne opreme, prtljage, zbirk vzorcev trgovskega blaga in drugih stvari v vozilih (v nadaljevanju: Dopolnilni pogoji) dodatna oprema predmet zavarovanja le, če je pritrjena na zavarovano vozilo. Ker ni mogoče, da bi bila na delovni stroj istočasno priključena hidravlično kladivo in izkopna žlica, za katero je bila zavarovalna vsota že izplačana in katera je bila po prepričanju tožene stranke ob odtujitvi pritrjena na delovni stroj, tožeča stranka do vtoževane zavarovalne vsote ni upravičena.

6. Tožena stranka je v pritožbi očitala zlasti absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker ji sodišče prve stopnje naj ne bi dopustilo izvajanja dokazov v njeno korist, konkretno, ker je sodišče prve stopnje zavrnilo njen dokazni predlog za pridobitev policijske dokumentacije oziroma tožilskega spisa o odtujitvi delovnega stroja. S temi listinami naj bi tožena stranka dokazala neverodostojnost navedb tožeče stranke (oziroma njenega prokurista) o tem, kateri priključek je bil v času odtujitve pritrjen na delovni stroj. Sodišče prve stopnje je v postopku kot stranko zaslišalo prokurista tožeče stranke, to pa pomeni, da je verodostojnost njegove izpovedi lahko neposredno ocenilo v skladu z 8. členom ZPP, vključno z njegovimi odgovori na vprašanja, ki mu jih je ob zaslišanju postavljala tožena stranka. Na ta način toženi stranki po presoji višjega sodišča z zavrnitvijo dokaznega predloga za pridobitev celotne policijske dokumentacije in tožilskega spisa ni bila kršena pravica do izjave oziroma do izpodbijanja navedb tožeče stranke. Pri tem je treba še dodati, da je tožena stranka priložila kazensko ovadbo zoper neznanega storilca z dne 3. 9. 2018 (priloga B6), iz katere ne izhaja, da bi tožeča stranka trdila, da sta bila na odtujeni delovni stroj priključena tako izkopna žlica kot hidravlično kladivo. Prav tako je tožeča stranka v pripravljalni vlogi z dne 10. 2. 2021 zanikala, da bi kdaj navedla, da sta bila istočasno na odtujeni delovni stroj priključena tako izkopna žlica kot hidravlično kladivo. V tej vlogi je navedla, da je prijavila na policijo odtujitev obeh priključkov, kar je navedla tudi v prijavi škodnega dogodka, na katero se je pri svojem očitku pravzaprav sklicevala tožena stranka. Višje sodišče sledi tožeči stranki, da dejstvo, da je zahtevala zavarovalno vsoto za oba priključka, kot to izhaja iz prijave zavarovalnega primera, še ne pomeni, da je v prijavi odtujitve na policijo navedla, da sta bila istočasno priključena na delovni stroj. Trditve tožene stranke o vsebini policijske dokumentacije, tožilskega spisa in domnevnih navedbah tožeče stranke v njej so tako zgolj ugibanja, ki pa ne utemeljujejo pridobivanja zahtevane dokumentacije, v kateri bi sodišče nato samo iskalo morebitne relevantne okoliščine, ki jih je lahko ugotavljalo oziroma razčistilo ob neposrednem zaslišanju prokurista tožeče stranke.

7. Da izkopna žlica in hidravlično kladivo v smislu njune funkcionalnosti istočasno nista mogla biti priključena na delovni stroj, sta ob zaslišanju potrdila prokurist tožeče stranke in priča A. A. Nadalje sta oba izpovedala, da je bilo zaposlenim pri tožeči stranki dano navodilo, da morajo ob zaključku delovnega dneva na delovni stroj priključiti hidravlično kladivo kot najdražjo opremo stroja, medtem ko so izkopno žlico s premikom delovnega stroja nanjo pritisnili k tlom in jo na tak način poskušali zaščititi pred odtujitvijo. Tak potek dogodkov je tudi po presoji višjega sodišča logičen in ga vsaj v delu o zaščiti izkopnih žic (zavarovalna vsota za izkopno žlico ni predmet tega postopka) potrjuje sporočilo proizvajalca delovnega stroja, ki ga je predložila tožena stranka (priloga B17). Očitki v zvezi z okoliščinami, kdo in kdaj je zadnji delal s strojem oziroma kdo je preverjal stanje stroja med 5. 4. in 10. 5. 2018, sami po sebi ne izpodbijejo izpovedi obeh zaslišanih (višje sodišče soglaša, da so bile te navedbe usmerjene predvsem v ugotavljanje okoliščin odtujitve samega delovnega stroja, kar pa v posledici izplačila zavarovalne vsote v tem delu v obravnavanem sporu ni bilo več odločilnega pomena). Višje sodišče pa na tem mestu še poudarja, da tožena stranka ni konkretno prerekala, da je bilo ob odtujitvi delovnega stroja odtujeno tudi hidravlično kladivo; predmet obravnave v konkretnem sporu je bilo le dejansko vprašanje, ali je bilo ob odtujitvi hidravlično kladivo priključeno na delovni stroj ali ne.

8. Višje sodišče ne dvomi niti v pravilnost presoje sodišča prve stopnje, da slika delovnega stroja, posneta med delovnim časom, ne izpodbije izpovedi obeh zaslišanih, da so imeli delavci tožeče stranke navodilo, da morajo ob koncu delovnega časa na delovni stroj priključiti hidravlično kladivo, saj kot je na podlagi izpovedi zaslišanih pojasnilo že sodišče prve stopnje, se različen priključek uporablja glede na potrebe delovnega procesa. Tožena stranka razen pavšalne navedbe, da uporaba hidravličnega kladiva na konkretni parceli ni bila potrebna, drugega ni navedla, pri čemer pa, kot že rečeno, niti ni konkretno ugovarjala, da ob odtujitvi delovnega stroja ni bilo odtujeno tudi hidravlično kladivo. Vse našteto ovrže pritožbeno navedbo, da sodišče prve stopnje od tožeče stranke ni zahtevalo niti dokazovanja, da je bilo hidravlično kladivo v času odtujitve pritrjeno na delovni stroj, in potrjuje, da je sodišče prve stopnje to okoliščino ugotavljalo.

9. Na podlagi vsega navedenega višje sodišče ne dvomi v pravilnost presoje sodišča prve stopnje, da je tožeča stranka dokazala, da je nastopil škodni primer tudi v zvezi z odtujenim hidravličnim kladivom in da je tožena stranka dolžna tudi zanj izplačati zavarovalno vsoto. Posledično se višje sodišče do pritožbenih navedb v zvezi s tem, ali so določila Splošnih in Dopolnilnih pogojev tožeči stranki postavljale nemogoč pogoj za pridobitev zavarovalne vsote, ne bo nadalje opredeljevalo, saj za odločitev niso več odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP).

10. Ugovor, da bi moralo pri določitvi višine prisojene terjatve sodišče prve stopnje upoštevati v zavarovalni pogodbi določeno 1 % odbitno franšizo pri zavarovanju dodatne opreme, je tožena stranka podala šele v pritožbi, pri čemer ni navedla, zakaj tega ugovora ni mogla podati že pred sodiščem prve stopnje. V skladu z določbo prvega odstavka 337. člena ZPP zato ta ugovor kot nedovoljena pritožbena novota ni upošteven. Enaka posledica velja tudi za pritožbeno navedbo, da bi moralo sodišče prve stopnje v posledici ugotovitve, da bi naj bilo v času odtujitve delovnega stroja nanj priključeno hidravlično kladivo in ne izkopna žlica, plačilo zavarovalnine za izkopno žlico upoštevati kot delno plačilo zavarovalnine za hidravlično kladivo in na ta način znižati višino prisojene terjatve.

11. Sodišče prve stopnje je na podlagi četrtega odstavka 163. člena ZPP odločilo le, katera stranka nosi stroške postopka. Ob upoštevanju, da so se pritožbeni razlogi izkazali za neutemeljene, višje sodišče soglaša tudi z odločitvijo sodišča prve stopnje, da je tožena stranka dolžna nositi stroške postopka. O višini stroškov bo sodišče prve stopnje v skladu z omenjeno določbo ZPP odločalo po pravnomočnosti odločitve o glavni terjatvi.

12. Ker niso podani pritožbeni razlogi, niti razlogi, na katere po določbi drugega odstavka 350. člena ZPP pazi po uradni dolžnosti, je višje sodišče pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (353. člen ZPP), pri čemer je presojalo le pritožbene navedbe, ki so odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP).

13. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na določbi prvega odstavka 165. člena ZPP v zvezi z določbo prvega odstavka 154. člena ZPP. Tožena stranka s pritožbo ni uspela, zato sama krije svoje stroške.

Tožeča stranka je zahtevala plačilo zavarovalne vsote za hidravlično kladivo in za priključno ploščo,vendar bo v nadaljevanju višje sodišče, ker obe stranki oba predmeta v svojih navedbah obravnavata skupaj, navajalo le hidravlično kladivo, pri čemer pa sta mišljena oba predmeta.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 163, 163/4, 337, 337/1, 339, 339/2, 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.