VSL Sklep I Cp 744/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-06-03

Alenka Kobal Velkavrh (preds.), Dušan Barič (poroč.), Blanka Javorac Završek

NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKI KATASTER

zemljiški kataster - katastrski vpis - parcelne meje - elaborat - elaborat za evidentiranje sprememb - tehnična dokumentacija - primernost - namenska raba zemljišč - varstvo lastninske pravice - geodetska uprava - urbanistično arhitekturna zasnova - urejanje prostora - etažna lastnina

Morebitne spremembe specifikacij na tehnično ustreznost že izdelanih elaboratov nimajo vpliva.

S sklepom, izdanim na podlagi šestega odstavka 13. člena ZVEtL-1, se opravi le presoja, ali je izdelan elaborat primerna strokovna podlaga za izvedbo katastrskega vpisa, zato je s pritožbo zoper ta sklep mogoče izpodbijati le pravilnost te presoje.

Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu (točkah B I. in B II.) sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje v izpodbijanih točkah ugotovilo, da elaborat za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru, izdelan s strani sodnega izvedenca A. A. dne 29. 4. 2019, pri Geodetski upravi RS vpisan pod št. rezervacije 000 - 18, predstavlja primerno podlago za izvedbo katastrskega vpisa (točka B I. izreka). V točki B II. izreka je Geodetski upravi RS naložilo, da po pravnomočnosti tega sklepa prioritetno evidentira spremembe v zemljiškem katastru v skladu z elaboratom iz prejšnje točke, tako da evidentira v sklepu navedene nove nepremičnine in meje med parcelami kot urejene, mejne točke med novimi in obstoječimi parcelami pa kot delno urejene. Geodetski upravi je naložilo, naj sodišče nemudoma obvesti o izvedenih vpisih.

2. Zoper sklep se v izpodbijanem delu pritožuje prvi nasprotni udeleženec iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu ZPP, s predlogom, naj pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, sklep v izpodbijanemu delu razveljavi in zadevo vrne v nov postopek. Ugotovitev sodišča, da elaborat predstavlja primerno strokovno podlago za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru, je pavšalna, obrazložitev pa napačna. V izvedenskem mnenju izvedenke urbanistične stroke, na katerega je sodišče vezalo ustreznost elaborata, niso upoštevana določila 43. člena Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (ZVEtL-1). Urejanje in preurejanje prostora ni v pristojnosti sodne veje oblasti, ker je preizkus o tem, ali elaborat parcelacije vsebuje vse predpisane sestavine, po določbi 51. člena Zakona o evidentiranju nepremičnin (ZEN) pridržan upravnemu organu. Elaborati morajo biti izdelani skladno z veljavno tehnično specifikacijo, ki je bila objavljena na spletni strani Geodetske uprave RS na podlagi Pravilnika o evidentiranju podatkov zemljiškega katastra in se uporablja od 1. 3. 2020 dalje, ne glede na datum izdelave elaborata, zato je napačna tudi obrazložitev sodišča, ki se nanaša na Tehnično specifikacijo 000-2018 za elaborat, izdelan dne 29. 4. 2019. Geodetska uprava RS o spremembi vpisa odloča z obvestilom in ne odločbo, s čimer je lastnikom zemljišč odvzeto sodno varstvo. V elaboratu z dne 29. 4. 2019 je sodni izvedenec v območju stavbnih zemljišč določil kot vrsto rabe „zemljišče“. Sprememba vrste rabe zemljišč ni predmet sodnega postopka ali sklepa sodišča o postavitvi sodnega izvedenca geodetske stroke, kar pomeni, da je izvedenec sam odločal o obsegu vsebine elaborata. Navaja še, da ni bilo pridobljeno potrdilo o namenski rabi zemljišč na podlagi Zakona o urejanju prostora (ZUreP-2). Sodišče je pri obrazložitvi, da je elaborat v tem postopku sestavljen kot vsi dosedanji elaborati, spregledalo Zakon o arhitekturni in inženirski dejavnosti (ZAID), ki sodnih izvedencev ne določa kot izvajalcev poklicnih nalog pooblaščenih inženirjev s področja geodezije. Navedba B. d.o.o. na naslovni strani elaborata je zavajajoča in nepotrebna. Sklep, da elaborat predstavlja primerno strokovno podlago za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru, ne predstavlja sodne odločbe, na podlagi katere sodišče po določbah ZEN predlaga evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru. Brez podlage je obrazložitev izpodbijanega sklepa, da elaborat vnaprej ne določa pripadajočega zemljišča, ker bo to predmet končne sodne odločitve. Opozarja na določbi 101. in 8. člena ZEN, ki ne izključujeta ustavnega varstva lastninske pravice.

3. V odgovoru na pritožbo se šesti in sedmi nasprotni udeleženec strinjata s pritožbenimi navedbami in predlagata, naj sodišče druge stopnje pritožbi prvega nasprotnega udeleženca ugodi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v nov postopek. Predlagatelj v odgovoru na pritožbo pritožbene navedbe prereka ter predlaga, naj pritožbeno sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno.

5. Izpodbijani sklep temelji na določbi šestega odstavka 13. člena ZVEtL-1, po katerem sodišče, ko ugotovi, da je strokovna podlaga primerna za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru in katastru stavb, o tem izda sklep. Strokovno podlago predstavlja elaborat, ki ga izdela postavljeni izvedenec geodetske stroke, ali oseba, ki izpolnjuje pogoje za pripravo podlage po predpisih, ki urejajo evidentiranje nepremičnin.

Vsebino in sestavine elaborata za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru na podlagi pravnomočne sodne odločbe ali sodne poravnave podrobneje določa Pravilnik o evidentiranju podatkov zemljiškega katastra (Pravilnik). „Primernost“ elaborata torej zajema tako vsebinsko (glede na vsebinske zahteve sodišča) kot tehnično (glede na tehnične zahteve Pravilnika) ustreznost elaborata. Pristojnost za samostojno presojo o tem, ali je elaborat primeren za katastrski vpis, ima v postopkih za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru in katastru stavb sodišče.

6. Pritožbeni očitki o pomanjkljivosti izpodbijanega sklepa so neutemeljeni. Sodišče prve stopnje je presojo primernosti elaborata opravilo, iz presoje razlogov pa izhaja, da je bila ta celovita. Ustrezno so bile obravnavane pripombe udeležencev, pojasnjeno je, zakaj o primernosti izdelanega elaborata prvostopenjsko sodišče ni podvomilo. Neutemeljeno je pritožbeno zavzemanje, da je izvedenec sam odločal o obsegu parcelacije. Prvostopenjsko sodišče je pravilno pojasnilo, da naknadne katastrske spremembe na ustreznost elaborata ne vplivajo. Razen tega pa je bil elaborat popravljen na poziv sodišča. V postopku tudi ni bila izvedena sprememba vrste rabe, ampak so bili podatki o rabi usklajeni z evidenco zemljiškega katastra.

Zapis „zemljišče“ v elaboratu postavljenega izvedenca zato ničesar ne spreminja in ne vzbuja dvoma v primernost strokovne podlage.

Zmotno je tudi pritožbeno stališče, da izdelani elaborat z dne 29. 4. 2019 ni v skladu z veljavno tehnično specifikcijo,

ki se uporablja od 1. 3. 2020 dalje. Morebitne spremembe specifikacij na tehnično ustreznost že izdelanih elaboratov nimajo vpliva. Ker pritožba niti ne zatrjuje, da elaborat z dne 29. 4. 2019 nima oblike, sestavin in vsebine, ki jih predpisuje Pravilnik, trditve o zavajajoči navedbi družbe B. d.o.o. na naslovni strani elaborata pa so nekonkretizirane do te mere, da nanje ni mogoče vsebinsko odgovoriti, je presoja sodišča prve stopnje zato v tem pogledu pravilna.

7. S sklepom, izdanim na podlagi šestega odstavka 13. člena ZVEtL-1, se opravi le presoja, ali je izdelan elaborat primerna strokovna podlaga za izvedbo katastrskega vpisa, zato je s pritožbo zoper ta sklep mogoče izpodbijati le pravilnost te presoje. Vse ostale pritožbene navedbe (glede lastništva in obsega pripadajočega zemljišča, katastrskega vpisa) vsebinske odločitve sodišča prve stopnje ne izpodbijajo, temveč izpostavljajo pravnorelevantna vprašanja, ki se bodo reševala v nadaljnjem postopku ugotovitve pripadajočega zemljišča in izvedbeni fazi katastrskega vpisa, ki je pridržana upravnemu organu. Ker očitki z izpostavljeno vsebino niso predmet izpodbijanega sklepa, za presojo pravilnosti izpodbijane odločitve sodišča prve stopnje niso relevantni, zato pritožbeno sodišče nanje ne odgovarja.

8. Pritožbeni razlogi niso podani, pritožbeno sodišče pa ni ugotovilo kršitev, na katere v obsegu drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP pazi po uradni dolžnosti, zato je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje na podlagi 2. točke 365. člena ZPP v zvezi s 3. členom ZVEtL-1 in 37. členom ZNP potrdilo.

Prvi in drugi odstavek 13. člena ZVEtL-1.

Tretji in šesti odstavek 13. člena ZVEtL-1.

Na podlagi 160. člena ZEN so bile namreč izvedene spremembe na način, da so se vse parcele evidentirale kot „zemljišče“. Predhodni podatki o vrsti rabe so se v zemljiškem katastru vodili le še pet let po uveljavitvi ZEN, po preteku petih let pa jih je GURS, z izjemo podatkov o zemljiščih pod stavbo (1. točka prvega odstavka 160. člena ZEN), izbrisal po uradni dolžnosti.

Tudi sicer pa je bilo pritožniku o tem obširno pojasnjeno že s sklepom I Cp 31/2018 z dne 8. 8. 2018, zato pritožba v tej smeri ne terja dodatnih odgovorov.

Gre za dokument, sprejet na podlagi 25. člena Pravilnika in objavljen na spletni strani Geodetske uprave RS. Tehnične specifikacije podrobneje določajo obliko sestavin elaboratov in se uporabljajo pri izdelavi elaboratov geodetskih storitev in elaboratov za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru na podlagi pravnomočne sodne odločbe.

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 13, 13/1, 13/2, 13/3, 13/6, 43

Zakon o evidentiranju nepremičnin (2006) - ZEN  - člen 8, 51, 101, 160, 160/1-1

Zakon o urejanju prostora (2017) - ZUreP-2  - člen 1

Zakon o arhitekturni in inženirski dejavnosti (2017) - ZAID  - člen 1

Pravilnik o evidentiranju podatkov v zemljiškem katastru (2018) - člen 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.