VSL Sklep II Cp 415/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-03-25

Barbara Krpač Ulaga (preds.), Dušan Barič (poroč.), Alenka Kobal Velkavrh

nasprotna tožba - dopustnost nasprotne tožbe - stvarna pristojnost

Iz podatkov spisa izhaja, da sta tožnika vložila tožbo P 40/2020 kot nasprotno tožbo v zadevi prvega sodišča P 9/2020 (za slednjo je glede na podatke spisa očitno stvarno pristojno prvo sodišče). Ker je za zadevo P 40/2020 glede na vrednost spornega predmeta stvarno pristojno drugo sodišče, tožnika te tožbe v nobenem primeru ne bi mogla vložiti kot nasprotne tožbe v zadevi prvega sodišča P 9/2020. Prvo sodišče je torej ravnalo pravilno, ko je nasprotno tožbo tožnikov izločilo iz zadeve P 9/2020 in jo vpisalo v P vpisnik z novo opravilno številko ter nato izdalo izpodbijani sklep o svoji stvarni nepristojnosti.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje (prvo sodišče) je z izpodbijanim sklepom odločilo, da ni stvarno pristojno za odločanje v zadevi in da se po pravnomočnosti tega sklepa zadeva odstopi Okrožnemu sodišču v Ljubljani kot stvarno pristojnemu sodišču.

2. Zoper sklep se pritožujeta tožnika, ki v bistvenem navajata, da sta vložila nasprotno tožbo, ki bi morala biti obravnavana skupaj z zadevo prvega sodišča P 9/2020. Tudi v zadevi P 9/2020 je v ospredju spor glede lastništva določenih nepremičnin, ki so bile predmet darilne pogodbe z dne 18. 11. 1998. Glede na vrednost spornega predmeta v zadevi P 9/2020 bi slednja morala biti obravnavana pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. Ker pa prvo sodišče obravnava zadevo P 9/2020, bi zato moralo obravnavati tudi zadevo P 40/2020. Tožnika predlagata, da pritožbeno sodišče razveljavi izpodbijani sklep in vrne zadevo prvemu sodišču v nadaljnji postopek.

4. Iz pritožbe smiselno izhaja, da bi po stališču tožnikov prvo sodišče moralo obravnavati tudi predmetno tožbo (kot nasprotno tožbo v zadevi P 9/2020) zato, ker obravnava tudi pravdno zadevo P 9/2020, čeprav bi moralo slednjo glede na vrednost spornega predmeta obravnavati Okrožno sodišče v Ljubljani. Kot je pravilno pojasnilo prvo sodišče, vrednost spornega predmeta vsakega zahtevka v zadevi P 40/2020 presega 20.000,00 EUR, zato je za sojenje v tej zadevi stvarno pristojno okrožno sodišče, ne pa okrajno sodišče. Okrajno sodišče na Vrhniki zato ni stvarno pristojno za obravnavanje te zadeve. Vprašanje vrednosti spornega predmeta v zadevi prvega sodišča P 9/2020 (oziroma pred katerim sodiščem bi se morala po mnenju tožnikov obravnavati ta zadeva) nima nobenega pomena za presojo stvarne pristojnosti sodišča v zadevi P 40/2020.

5. Iz podatkov spisa izhaja, da sta tožnika vložila tožbo P 40/2020 kot nasprotno tožbo v zadevi prvega sodišča P 9/2020 (za slednjo je glede na podatke spisa očitno stvarno pristojno prvo sodišče). Ker je za zadevo P 40/2020 glede na vrednost spornega predmeta stvarno pristojno drugo sodišče (Okrožno sodišče v Ljubljani), tožnika te tožbe v nobenem primeru ne bi mogla vložiti kot nasprotne tožbe v zadevi prvega sodišča P 9/2020 (drugi odstavek 183. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Prvo sodišče je torej ravnalo pravilno, ko je nasprotno tožbo tožnikov izločilo iz zadeve P 9/2020 in jo vpisalo v P vpisnik z novo opravilno številko ter nato izdalo izpodbijani sklep o svoji stvarni nepristojnosti.

6. Ker uveljavljani in uradoma upoštevni pritožbeni razlogi niso podani, je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter potrdilo sklep prvega sodišča (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 32, 183, 183/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.