VSL Sklep Cst 180/2021
Sodna praksa višjih sodišč, 2021-05-04

Irena Dovnik (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Andreja Strmčnik Izak

začetek postopka osebnega stečaja - začetek stečajnega postopka na predlog dolžnika - pravni interes - pomanjkanje pravnega interesa

Cilj postopka osebnega stečaja je enakomerno poplačilo upnikov. Drugotni cilj je odpust obveznosti. Če vsaj enega od njih ni mogoče doseči, je po ustaljeni sodni praksi dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja treba zavreči.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja.

2. Dolžnik se je zoper sklep pritožil. V pritožbi uveljavlja zmotno uporabo 382. in 389. člena ZFPPIPP in kršitev pravice do sodelovanja v postopku.

4. Sodišče prve stopnje je dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja zavrglo zaradi pomanjkanja pravnega interesa za vodenje postopka. Na podlagi vsebine predloga za začetek stečajnega postopka je ugotovilo, da dolžnik nima premičnega in nepremičnega premoženja, ni zaposlen in prejema socialno pomoč. Glede na 389. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP, zlasti njegov tretji odstavek, dolžnik nima premoženja, ki spada v stečajno maso. Ugotovilo je, da se upniki v tem postopku ne bodo poplačali. Nadalje je sodišče prve stopnje ugotovilo, da obstoji ovira za začetek postopka odpusta obveznosti. V postopku osebnega stečaja St .../2018 je sodišče 24. 9. 2020 izdalo sklep o zavrnitvi odpusta obveznosti. Sklep je pravnomočen. Ker še ni poteklo deset let, dolžnik v tem postopku do odloga obveznosti ne bi uspel priti.

5. Na podlagi teh dejanskih ugotovitev je zaključilo, da predlog za začetek stečajnega postopka ni dopusten zaradi pomanjkanja pravnega interesa kot splošne procesne predpostavke za vodenje postopka (274. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). V stečajnem postopku upniki ne bodo poplačani niti delno, morebitni novi predlog za odpust obveznosti pa bi moralo sodišče prve stopnje zavrniti.

6. Višje sodišče najprej poudarja, da je odločitev sodišča prve stopnje pravilna. Pravilna in popolna je tudi njena utemeljitev. Odločitev je tudi pravilno utemeljena, razlaga zakonskih določb pa je skladna z ustaljeno sodno prakso (npr. Višje sodišče v Ljubljani v Cst 490/2014, Cst 511/2014, Cst 115/2015, Cst 583/2015, Cst 767/2016, Cst 179/2019, Cst 44/2021). Višje sodišče zato vsebino prvostopenjske odločbe povzema le toliko, kolikor je to potrebno zaradi odgovora na pritožbo.

7. Cilj postopka osebnega stečaja je enakomerno poplačilo upnikov (prvi odstavek 382. člena ZFPPIPP).

Drugotni cilj je odpust obveznosti (398. člen ZFPPIPP). Če vsaj enega od njih ni mogoče doseči, je po ustaljeni sodni praksi dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja treba zavreči.

8. Iz povedanega v 4. točki sledi, da je odločitev sodišče obrazložena. Razlogi sodišča prve stopnje so jasni, izpodbijani sklep pa se tudi da preizkusiti. Sodišče prve stopnje je v drugem odstavku obrazložitve pravilno povzelo zakonsko določbo, da je namen postopka osebnega stečaja poplačilo upnikov. Citat, da gre za drugi odstavek 382. člena ZFPPIPP, je očitna pisna napake pri označbi odstavka. Zatrjevana absolutno bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ni podana. To isto kršitev pritožnik zatrjuje tudi kot kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, vendar zmotno. Neobrazloženost sodne odločbe je zajeta v pritožbenem razlogu iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

9. Ni sporno, da dolžnik premoženja nima. Postopek bi povzročil le stroške in bi zasledoval druge namene, ne pa teh, ki sta zakonsko dopustna. Če bo dolžnik v prihodnosti dobil premoženje, ki bo omogočalo poplačilo upnikov, bo lahko ponovno vložil predlog za postopek osebnega stečaja.

10. Višje sodišče je odgovorilo na pritožbene navedbe, za katere je presodilo, da so odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Izrecno zatrjevani pritožbeni razlogi niso utemeljeni. Ker tudi niso podani razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), je višje sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Postopek osebnega stečaja se vodi, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih deležih.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 382, 382/1, 389

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 274

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.