VSL Sklep Cst 478/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-11-19

dr. Damjan Orož (preds.), Irena Dovnik (poroč.) Andreja Strmčnik Izak

začetek postopka osebnega stečaja - prekinitev stečajnega postopka - namen postopka osebnega stečaja

Postopek osebnega stečaja se vodi, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih deležih. Ko se začne postopek osebnega stečaja, se ta iz razloga, ki ga navaja pritožnik, ne more prekiniti in se tako konča v skladu z namenom postopka (poplačilo upnikov) oziroma po zaključenem postopku odpusta obveznosti, ki se izvede znotraj osebnega stečaja, če dolžnik vloži predlog za odpust obveznosti.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje:(1.) začelo postopek osebnega stečaja nad dolžnikom, (2.) za upravitelja imenovalo A. A., (3.) ugotovilo, da upravitelj opravlja naloge in pristojnosti upravitelja v postopku prek pravnoorganizacijske oblike

d. o. o. in (4.) da se iz opravijo iz proračuna sodišča plačila AJPESu v znesku 61,00 EUR in v dobro denarnega računa stečajnega dolžnika oziroma fiduciarnega računa upravitelja v znesku 1.340,00 EUR.

2. Zoper ta sklep se je pravočasno pritožil dolžnik in predlagal, da višje sodišče postopek osebnega stečaja prekine, ker mu sam brez pravne pomoči ne bo mogel slediti.

3. Upravitelj je v odgovoru na pritožbo opisal dosedanji potek postopka osebnega stečaja nad dolžnikom.

5. Iz izpodbijanega sklepa in iz listinske dokumentacije v spisu izhaja, da je dolžnik sam vložil predlog za začetek postopka osebnega stečaja. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da iz z dolžnikove strani zatrjevanih dejstev in okoliščin in iz predloženih dokazov izhaja, da je dolžnik insolventen, saj ima zapadle dolgove v višini več kot 8.000,00 EUR, nima nobenega premoženja, ni zaposlen in prejema 362,11 EUR invalidske pokojnine.

6. Dolžnik v svoji pritožbi navedenim ugotovitvam, ki v celoti sledijo njegovim navedbam v predlogu, ne nasprotuje. Navaja, da pritožbo vlaga zato, ker že dolga leta boleha, z začetkom stečajnega postopka pa se mu je zdravstveno stanje še poslabšalo. Želel je, da bi ga v tem postopku v okviru brezplačne pravne pomoči zastopal odvetnik, pa mu to ni bilo odobreno. Meni, da potrebuje pravne nasvete, ker zaradi svoje bolezni ne more v celoti razumeti stečajnega postopka. Pojasnjuje, da se ni mogel udeležiti razgovora s stečajnim upraviteljem, saj naj bi ta potekal v N., kar je zanj predrago in predaleč. Predlaga, da višje sodišče zaradi njegove bolezni prekliče izpodbijani sklep in postopek osebnega stečaja prekine, saj ga bo sicer stečajni postopek fizično in psihično izčrpal. Navaja, da pravzaprav sploh ne ve, zakaj gre v osebni stečaj, saj mu ni mogoče ničesar vzeti, ker ničesar nima in zato upnikom ne bo nikoli mogel vrniti dolga.

7. Postopek osebnega stečaja se vodi, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih deležih (prvi odstavek 382. člena ZFPPIPP). Ko se začne postopek osebnega stečaja, se ta iz razloga, ki ga navaja pritožnik, ne more prekiniti in se tako konča v skladu z namenom postopka (poplačilo upnikov; prvi odstavek 382. člena ZFPPIPP) oziroma po zaključenem postopku odpusta obveznosti, ki se izvede znotraj osebnega stečaja, če dolžnik vloži predlog za odpust obveznosti.

8. Višje sodišče ugotavlja, da, glede na to, da je dolžnik sam predlagal, da se nad njim začne postopek osebnega stečaja in postopek odpusta obveznosti, pritožba zoper sklep, ki v celoti sledi njegovemu predlogu, kaže na njegovo stisko zaradi bolezni in premajhne seznanjenosti s predlaganima postopkoma. Navedeno v odgovoru na pritožbo ugotavlja tudi upravitelj. Temu bi se bilo mogoče (v večji meri) izogniti s tem, da bi upravitelj z dolžnikom vzpostavil stik osebno in mu tudi na ta način (poleg pisnih pojasnil) obrazložil osnovne značilnosti obeh postopkov ter posledice in obveznosti, ki zaradi njih nastanejo za dolžnika. Te pa niso le slabe, kot se tega boji dolžnik, temveč, glede na to, da je predlagal, da se mu odpustijo njegove obveznosti, tudi dobre: dolžnik lahko v postopku odpusta obveznosti doseže, da preneha tisti del njegovih obveznosti, ki jih ni zmožen izpolniti iz premoženja, ki ga ima ob začetku postopka osebnega stečaja (prvi odstavek 399. člena ZFPPIPP).

9. Višje sodišče je s tem odgovorilo na pritožbene trditve, za katere je ocenilo, da so bile pomembne pri presoji pravilnosti izpodbijanega sklepa (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP). Ker jih je kot neutemeljene zavrnilo in ker ni ugotovilo nobene bistvene kršitve določb postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP), je materialnopravno pravilen sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 382, 382/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.