TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep IV Cp 1679/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-19

razveljavitev sklepa - pravnomočno razsojena stvar (res iudicata) - odločitev o skupnih stroških - povračilo stroškov izvedenca - neplačilo obveznosti

Predlagatelju je bilo že s predhodnim sklepom naloženo, da v 8 dneh plača 607,94 EUR iz naslova skupnih stroškov izvedenca. To, da predlagatelj svoje obveznosti ni poravnal, ni razlog za izdajo novega sklepa o isti obveznosti, torej o zadevi, o kateri je bilo že odločeno z učinkom pravnomočnosti. Višje sodišče je zato izpodbijani sklep razveljavilo.

Pritožbi se ugodi in se sklep v izpodbijanem delu (II. točka izreka) razveljavi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo: I. da bo 607,94 EUR stroškov izvedenca psihološke stroke, ki so bili odmerjeni s sklepoma N 45/2018-152 in N 45/2018-177, začasno izplačalo iz proračuna ter II. predlagatelju naložilo, da v 15 dneh plača 607,94 EUR.

2. Zoper odločitev iz II. točke izreka se iz vseh zakonskih pritožbenih razlogov pritožuje predlagatelj, ki predlaga spremembo sklepa tako, da se plačilo 607,94 EUR naloži v plačilo nasprotni udeleženki. Ker je višje sodišče pritožbi ugodilo iz po uradni dolžnosti upoštevnega razloga, pritožbenih navedb ne povzema.

3. Pritožba je bila vročena nasprotni udeleženki, ki nanjo ni odgovorila.

4. Višje sodišče je pritožbi ugodilo po uradni dolžnosti.

5. Sodišče prve stopnje v obrazložitvi izpodbijanega sklepa sâmo pojasnjuje, da je bilo predlagatelju že s sklepom N 45/2018-177 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani IV Cp 1399/2019 naloženo, da v 8 dneh plača 607,94 EUR iz naslova skupnih stroškov izvedenca. Temu pritrjujejo podatki v spisu (sklepa na red. št. 217 in 292). To, da predlagatelj svoje obveznosti ni poravnal (kar sodišče ugotavlja v 3. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa), ni razlog za izdajo novega sklepa

o isti obveznosti, torej o zadevi, o kateri je bilo že odločeno z učinkom pravnomočnosti.

6. Višje sodišče je zato v skladu s 3. točko 365. člena ZPP v zvezi z 12. točko 2. odstavka 339. člena ZPP, 2. odstavkom 350. člena ZPP, 3. odstavkom 354. člena ZPP in 366. členom ZPP izpodbijani sklep razveljavilo. Podlage za pritožbeno odločitev, kakršno predlaga pritožnik (torej naložitev stroškov nasprotni udeleženki), glede na to, da je o stroških že pravnomočno odločeno, ni. Pritožnik sam krije priglašene pritožbene stroške (ki jih tudi ni izkazal in v večini ne predstavljajo stroškov, do povrnitve katerih bi bil upravičen), izpodbijani sklep namreč ne predstavlja več odločanja o stroških med udeležencema postopka, ampak gre za obveznost pritožnika do države.

Kako sodišče ravna v primeru neplačila dolgovanega, je pravilno pojasnilo v 4. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa in tudi že v 9. točki sklepa N 45/2018-177.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-12, 354

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Cp 265/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-21

nepopoln predlog za oprostitev plačila sodne takse - zavrženje nepopolnega predloga za oprostitev plačila sodnih taks

Če vlagatelj predloga na oprostitev plačila sodnih taks ne dopolni v roku, ki mu ga določi sodišče, se predlog za oprostitev plačila sodnih taks zavrže kot nepopoln.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedenim sklepom predlog vlagatelja za oprostitev plačila sodnih taks zavrglo, ker je bil predlog nepopoln.

2. Zoper sklep se je pravočasno pritožil vlagatelj. Navaja, da je kot pravni laik sklep z dne 7. 11. 2019, ki ga je prejel 12. 11. 2019, založil. Računal je, da bo v zadevi razpisana obravnava in bi potem, ko bi prejel vabilo za obravnavo, zaprosil za odvetnika pri Bpp. Predlaga, da se priložena dopolnitev (izjava o premoženjskem stanju) sprejme.

4. Z gornjimi pritožbenimi navedbami pritožnik ne izpodbija pravilnosti vročitve sklepa z dne 7. 11. 2019, pravilnosti poziva na dopolnitev, pa tudi ne zamude. Hkrati s pritožbo z dne 18. 5. 2020 (v spisu na listovni številki 31) 22. 2. 2020, v kateri sicer navaja, da je rok zamudil, ker je sklep z dne 7. 11. 2019 založil, ni podal predloga za vrnitev v prejšnje stanje (116. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Ker ni ponudil niti kakšnih konkretnih razlogov za zamudo roka, navedene vloge ni moč niti smiselno šteti kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje, ampak le kot pritožbo, kot je naslovljena.

5. Po ugotovitvi, da vlagatelj predloga za oprostitev plačila sodnih taks ni dopolnil, se izkaže, da je sodišče prve stopnje predlog materialnopravno pravilno zavrglo (peti odstavek 108. člena ZPP).

6. Ker niso podani uveljavljani pritožbeni razlogi, pa tudi ne kakšen od razlogov, na katere mora pritožbeno sodišče ob odločanju o pritožbi paziti uradoma, se je pritožba izkazala za neutemeljeno. Zato jo je bilo potrebno zavrniti in sklep sodišča prve stopnje potrditi (2. točka 365. člena, 366. člen, drugi odstavek 350. člena in 353. člen ZPP).

7. Ob gornjem pritožbeno sodišče dodaja, da ni kakšnih ovir, da izjave o premoženjskem stanju, ki je bila priložena predmetni pritožbi, ne bi bilo moč šteti za nov predlog za oprostitev plačila sodnih taks.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/5

Opr št. sodišča II stopnje: VSC Sklep I Ip 143/2023, z dne 22.06.2023, ECLI:SI:VSCE:2023:I.IP.143.2023

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Cp 36/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-04-23

Nataša Gregorič (preds.), Maša Butenko (poroč.), Karolina Pečnik

pravdno nesposobna oseba - odobritev procesnih dejanj pravdno nesposobne stranke s strani njenega skrbnika

Procesna dejanja, ki jih procesno nesposobna oseba opravi sama, se ne upoštevajo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Tožeča stranka (v nadaljevanju tožnik) je vložil štiri vloge, za katere je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da nimajo pravnega učinka.

2. V pravočasni pritožbi zoper sklep tožnik navaja, da Center za socialno delo ne skrbi za popis in ocenitev premoženja iz osnovne raziskovalne dejavnosti v obliki patenta in modelov, ki se lahko pogledajo v delavnosti na naslovu K... Zahteva, da sodišče postavi zakonitega zastopnika, ki bi lahko priskrbel posebno dovoljenje, kar je potrebno, da bi bila pravdno nesposobna stranka pravilno zastopana.

4. Procesna dejanja, ki jih procesno nesposobna oseba opravi sama, se ne upoštevajo. Skrbnik v roku, danem s strani prvostopnega sodišča, ni odobril tožnikovih pravdnih dejanj. Zato je sodišče prve stopnje materialnopravno pravilno ugotovilo, da so vloge, ki jih je tožnik vložil sam, brez pravnih učinkov.

5. Ker uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani, pa tudi ne kakšna od kršitev, na katero pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP), se je pritožba izkazala za neutemeljeno. Zato jo je bilo potrebno zavrniti in sklep sodišča prve stopnje potrditi (2. točka 365. člena, 366. člen ter 353. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 78, 80

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Ip 394/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-11-12

Karolina Pečnik (preds.), Maša Butenko (poroč.), mag. Miran Pritekelj

plačilo sodne takse - pravočasno plačilo sodne takse

Dolžnik, ki je sodno takso plačal po izteku osemdnevnega roka iz plačilnega naloga, jo je tako plačal prepozno.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedenim sklepom štelo ugovor zoper sklep o izvršbi za umaknjen.

2. Ta sklep dolžnik po pooblaščenki pravočasno pritožbeno izpodbija. Navaja, da je pravočasno poravnal takso za ugovor in predlaga, da sodišče ugovor upošteva. Sodišču druge stopnje predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi in izvršbo ustavi, podredno pa, da zadevo po razveljavitvi sklepa o izvršbi posreduje v pravdo.

4. Po prvem odstavku 29.b člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) mora biti ob vložitvi ugovora plačana sodna taksa. Po drugem odstavku 29.b člena ZIZ mora biti sodna taksa plačana najkasneje v osmih dneh od vročitve naloga za plačilo sodne takse. Osemdnevni rok za plačilo takse je torej zakonski rok in kot tak nepodaljšljiv. Zamuda tega roka ima za posledico, da se ugovor šteje za umaknjen (peti odstavek 29.b člena ZIZ). V plačilnem nalogu sodišče stranko tudi opozori na posledice neplačila sodne takse iz petega odstavka 29.b člena ZIZ, ki določa, da če taksa ni plačana v roku in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena.

5. Iz ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da se je rok za plačilo sodne takse iz plačilnega naloga z dne 17. 8. 2020 iztekel 26. 8. 2020 in da dolžnik sodne takse v določenem roku ni plačal.

6. Dolžnik neutemeljeno pritožbeno izpodbija ugotovitev, da sodne takse v roku ni plačal. Iz k pritožbi priloženega potrdila namreč izhaja, da je plačal znesek sodne takse šele po izteku v plačilnem nalogu določenega roka, in sicer 27. 8. 2020. Dolžnik, ki je sodno takso plačal po izteku osemdnevnega roka iz plačilnega naloga, jo je tako plačal prepozno. Prvostopenjsko sodišče je zato z izpodbijanim sklepom utemeljeno izreklo posledico prepozno plačane sodne takse, določeno v petem odstavku 29.b člena ZIZ, to je, da se ugovor šteje za umaknjen.

7. Iz navedenih razlogov je pritožba neutemeljena. Sodišče druge stopnje jo je zato zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ) potem, ko tudi uradni preizkus ni pokazal kršitev (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom istega zakona in 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 29b, 29b/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Ip 234/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-08

Nataša Gregorič (preds.), Maša Butenko (poroč.), Karolina Pečnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

nujna zadeva - tek procesnega roka - pritožba zoper sklep

Zadeva zavarovanja šteje po 2. točki drugega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih za nujno zadevo, zato zanjo ne velja pravilo iz prvega odstavka 83.a člena ZS, po katerem v času izrednih dogodkov procesni roki ne tečejo.

II. Upnik sam krije stroške tega pritožbenega postopka.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog za izdajo začasne odredbe.

2. Na podlagi sedmega odstavka 141.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v postopku izvršbe in zavarovanja uporablja na podlagi 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), se šteje, da je bila vročitev gornjega sklepa upnikovemu pooblaščencu opravljena na dne 22. 4. 2020.

3. Upnik je po pooblaščencu pritožbo zoper gornji sklep vložil na dne 9. 6. 2020.

5. Po določbi tretjega odstavka 9. člena ZIZ, ki se v postopku zavarovanja uporablja na podlagi 239. člena ZIZ, je potrebno pritožbo zoper sklepe, kot je izpodbijani, vložiti v osmih dneh. Po prvem odstavku 112. člena ZPP se v primeru, če je vloga vezana na rok, šteje, da je vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se rok izteče. Predmetna zadeva zavarovanja šteje po 2. točki drugega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) za nujno zadevo, zato zanjo ne velja pravilo iz prvega odstavka 83.a člena ZS, po katerem v času izrednih dogodkov procesni roki ne tečejo

6. V obravnavanem primeru je bil tako zadnji dan za vložitev pritožbe 30. 4. 2020. Predmetna pritožba, ki je bila izročena sodišču 9. 6. 2020 zato ni bila vložena pravočasno in jo je bilo potrebno kot prepozno zavreči (prvi odstavek 351. člena ZPP).

7. Upnikova zahteva, da mu dolžnica povrne stroške, nastale z vložitvijo pritožbe, ni utemeljena, saj niso izpolnjeni pogoji iz petega odstavka 38. člena ZIZ.

Predmetna zadeva spada pod nujno tudi po Odredbi o posebnih ukrepih zaradi nastanka pogojev iz prvega odstavka 83.a člena Zakona o sodiščih iz razlogov 1. člena ZZUSUDJZ (Uradni list 39/2020 z dne 30. 3. 2020).

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 83, 83/2, 83/2 - 2, 83a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep CDn 145/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-15

Nataša Butina Mrakič (preds.), mag. Jana Petrič (poroč.), Špela Prodan

zemljiškoknjižni postopek - nepopolna vloga

Pravila o nepopolnih vlogah so v ZZK-1 posebej urejena, zato ni mogoče uporabiti določb drugih postopkovnih zakonov, na katere se sklicuje pritožnica. Po izrecni določbi 146. člena ZZK-1 se v zemljiškoknjižnem postopku pravila o nepopolnih vlogah ne uporabljajo. Zemljiškoknjižno sodišče ne poziva predlagateljev na dopolnitev vlog, temveč obravnava predlog, kakršen je vložen.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Mariboru zavrnilo predlog za dopolnitev zemljiške knjige s parc.št. 1 k.o. Z., ker je predlagatelj predlagal vpis nove parcele v korist neznanega lastnika, kar je v nasprotju z določbo 229. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) in ker ni predložil zahtevanih listin.

2. Zoper sklep se pritožuje M.I.B. in pojasnjuje svoj pravni interes s služnostno pravico pešpoti in prevozov, ki je vpisana v njeno korist po obstoječi cesti, ki vodi tudi po nepremičnini, s katero naj bi se dopolnila zemljiška knjiga. Meni, da je predlagatelj predložil vse listine, ki so potrebne za dopolnitev zemljiške knjige. Če je sodišče menilo, da jih ni, bi ga moralo pozvati na dopolnitev, enako velja tudi za ugotovitev, da predlagatelj v predlogu ni označil lastnika. Pri tem se sklicuje na 108. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP in 120. členom ZZK-1.

4. V predmetni zadevi zemljiškoknjižno sodišče vpisa ni dovolilo, ker je štelo, da predlagatelj (oziroma GURS) ni priložil vseh zahtevanih listin in ker je predlagal vpis v korist neznanega lastnika. Pravila o nepopolnih vlogah so v ZZK-1 posebej urejena, zato ni mogoče uporabiti določb drugih postopkovnih zakonov, na katere se sklicuje pritožnica. Po izrecni določbi 146. člena ZZK-1 se v zemljiškoknjižnem postopku pravila o nepopolnih vlogah ne uporabljajo. Zemljiškoknjižno sodišče ne poziva predlagateljev na dopolnitev vlog, temveč obravnava predlog, kakršen je vložen.

5. Pritožbeno sodišče je zato pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 120, 146, 229

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep I Kr 42756/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-11-10

Andrej Pavlina (preds.), Jožica Arh Petković (poroč.), Zinka Strašek

V skladu z določbo prvega odstavka 35. člena ZKP lahko skupno neposredno višje sodišče za postopek določi drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Dejstvo, da je F. L. sodnik na Okrajnem sodišču v ...., pred katerim je zoper njega vložena zahteva za opravo preiskovalnih dejanj, po presoji pritožbenega sodišča predstavlja tehtni razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Predlogu se ugodi in se za odločanje v tej zadevi določi stvarno pristojno Okrajno sodišče v Š.

1. Pred Okrajnim sodiščem v V. se obravnava zahteva za opravo preiskovalnih dejanj oškodovanca kot tožilca M. G. zoper F. L., zaradi kaznivih dejanj po 266. in 288. členu Kazenskega zakonika (KZ-1).

2. Okrajna sodnica, kateri je bila dodeljena kazenskega zadeva, je predlagala prenos krajevne pristojnosti.

4. V skladu z določbo prvega odstavka 35. člena ZKP lahko skupno neposredno višje sodišče za postopek določi drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Dejstvo, da je F. L. sodnik na Okrajnem sodišču v ...., pred katerim je zoper njega vložena zahteva za opravo preiskovalnih dejanj, po presoji pritožbenega sodišča predstavlja tehtni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Zato je predlogu okrajne sodnice ugodilo in kot krajevno pristojno za obravnavanje v tej zadevi, določilo Okrajno sodišče v Š.

5. Po tretjem odstavku 35. člena ZKP zoper ta sklep ni pritožbe.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 35, 35/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sodba I Cp 825/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-14

spor majhne vrednosti - postopek v sporu majhne vrednosti - izpodbijanje dejanskega stanja - nedopusten pritožbeni razlog

Toženec s pritožbo izpodbija dejanske ugotovitve sodišča prve stopnje, kar je glede na določbo prvega odstavka 458. člena ZPP nedopustno, zato se pritožbeno sodišče glede teh pritožbenih trditev ne opredeljuje. Pojasnjuje pa, da ni odločilno, ali je tožnica pred vložitvijo tožbe poslala tožencu opomin na plačilo terjatev, saj je toženec terjatvam v pravdnem postopku ugovarjal.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da je dolžan plačati tožnici 1.489,09 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 5. 2019 dalje do plačila ter izvršilne in pravdne stroške.

2. Toženec v laični pritožbi navaja, da ni seznanjen z zavarovalno pogodbo 001 z dne 13. 5. 2019, z zavarovalno pogodbo 002 z dne 13. 5. 2019 in z zavarovalno pogodbo 003 z dne 13. 5. 2019. Toženec s tožnico ni sklenil omenjenih zavarovalnih pogodb. Toženec tudi ni prejel od tožnice opomina za plačilo terjatev, ki jih uveljavlja v tožbi. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in sodbo spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne.

4. Sodba, s katero je končan spor v postopku v sporih majhne vrednosti, se sme izpodbijati samo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in zaradi zmotne uporabe materialnega prava (prvi odstavek 458. člena ZPP).

5. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje ni storilo formalnih kršitev postopka, na katere mora paziti pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti na podlagi drugega odstavka 350. člena ZPP, toženec pa v pritožbi ne navaja bistvenih kršitev pravdnega postopka. Sodišče prve stopnje je tudi pravilno uporabilo materialno pravo.

6. Toženec s pritožbo izpodbija dejanske ugotovitve sodišča prve stopnje, kar je glede na določbo prvega odstavka 458. člena ZPP nedopustno, zato se pritožbeno sodišče glede teh pritožbenih trditev ne opredeljuje. Pojasnjuje pa, da ni odločilno, ali je tožnica pred vložitvijo tožbe poslala tožencu opomin na plačilo terjatev, saj je toženec terjatvam v pravdnem postopku ugovarjal.

7. Sodišče prve stopnje je v sodbi navedlo razloge, na podlagi katerih sta pravdni stranki v pogodbenem razmerju. Ugotovilo je, da sta pravdni stranki sklenili zavarovalne pogodbe in da toženec pogodbenih obveznosti ni izpolnil, zato je utemeljeno ugodilo tožbenemu zahtevku.

8. Pritožbeni razlogi niso utemeljeni, zato je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 458, 458/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.