VSM Sklep I Ip 439/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-07-03

Metka Jug (preds.), mag. Karolina Peserl (poroč.), Janica Gajšek Rojs

sklep o izročitvi nepremičnine kupcu - pritožbeni razlogi - odredba o prodaji na javni dražbi - možnost sodelovanja stranke v postopku - pristop k vodilni zadevi - pogoji za prodajo - nepravilna vročitev odredbe o prodaji - vročitev zapisnika z naroka

Kljub enotnemu postopku nepremičninske izvršbe v fazi ugotovitve vrednosti nepremičnine, prodaje le te in poplačila upnika, saj se ista nepremičnina ne more večkrat prodati, upniki vodilne in pristopljenih zadev ohranijo samostojnost razmerja napram dolžniku, zoper katerega vodijo izvršbo. Dejanja posameznega upnika, ki se nanašajo na njegovo razmerje do dolžnika, ne vplivajo na pravni položaj ostalih upnikov in učinkujejo neodvisno od volje drugih upnikov. Upniki posamezne zadeve so navkljub pristopu še naprej samostojne stranke in povsem prosto razpolagajo s svojim zahtevkom. Gre torej za povsem samostojne izvršilne zadeve, ki so zaradi nujnosti izvedbe enotnega postopka (en predmet izvršbe), pristopile k vodilni zadevi, v kateri je sodišče najprej izdalo sklep o izvršbi na isto nepremičnino (drugi odstavek 171. člena ZIZ).

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Dolžnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se dolžnikove do celote lastne nepremičnine, citirane v I. točki izreka sklepa, izročijo ponudniku družbi D. M. d.o.o., M., in sicer po pravnomočnosti sklepa o izročitvi (II. točka izreka). Hkrati je odredilo, da se po pravnomočnosti sklepa o izročitvi v zemljiški knjigi pri predmetnih nepremičninah izbrišejo vpisane pravice in bremena v skladu z določilom 89. člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1) ter vknjiži lastninska pravica v korist kupca (III. točka izreka) in dolžniku naložilo, da se je dolžan v roku 30 dni od pravnomočnosti sklepa o izročitvi izseliti iz stanovanja z ID znakom del stavbe -358-7 ter izročiti nepremičnino kupcu prosto oseb in stvari (IV. točka izreka).

2. Proti temu sklepu dolžnik po pooblaščencu vlaga pravočasno pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ ter predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa. Dolžnik opozori, da ni bil obveščen, da je na naroku za drugo prodajo z dne 4. 12. 2018 nepremičnino dolžnika kot celoto kupila družba D. M. d.o.o. za 38.500,00 EUR. Izpostavi, da je v predmetni oziroma pristopljeni zadevi I 357/2018 z dne 4. 1. 2019 vložil pritožbo, o kateri še ni odločeno, zato sodišče v predmetnem postopku zadeve pod I 357/2017 sploh ne bi smelo obravnavati kot pristopljene zadeve. Meni, da je izpodbijani sklep zaradi tega nezakonit. Zaradi napačne uporabe materialnega prava predlaga razveljavitev sklepa in naložitev pritožbenih stroškov v plačilo upniku.

3. Kupec v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev. Mnenja je, da zatrjevana pritožbena navedba, da ena od pristopljenih zadev še ni pravnomočna, nima nobenega vpliva na zakonitost izvedbe dražbe, saj sta sklepa o izvršba vodilnega upnika ter upnika Republike Slovenije pravnomočna.

5. Prvi odstavek 192. člena ZIZ predpisuje predpostavke za izročitev nepremičnine kupcu prodane v postopku prisilne izterjave. Po citirani določbi izda sodišče sklep o izročitvi po izdaji sklepa o domiku in po položitvi kupnine. Glede na predpisani predpostavki je sklep o izročitvi mogoče izpodbijati zaradi kršitev predpisov o dražbi in predpisov, ki se nanašajo na izdajo sklepa o domiku (181. do 189. člen ZIZ) ter nepravilnosti pri položitvi kupnine (191. člen ZIZ).

6. Ob preizkusu izpodbijanega sklepa v okviru pritožbenih izvajanj in v obsegu uradnega preizkusa (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ) sodišče druge stopnje ugotavlja, da je sodišče prve stopnje pravilno in v skladu s citiranimi določili izročilo nepremičnine kupcu, pri tem pa ni zagrešilo nobene po uradni dolžnosti upoštevne bistvene kršitve določb postopka.

7. Neutemeljeno pritožba z navedbami, da dolžnik ni bil obveščen, da je nepremičnine na naroku kupil kupec, očita kršitev opustitve vročitve odredbe o prodaji, razpisane za dne 14. 12. 2018 (sedmi odstavek 181. člena ZIZ). Iz odredbe z dne 6. 11. 2018, s katero je sodišče razpisalo drugo prodajo nepremičnine (odredba o drugi prodaji za dne 14. 12. 2018), je razvidno, da je sodišče odredilo vročitev le te dolžniku (l. št. 124),

pa, da mu je bila odredba osebno vročena dne 8. 11. 2018. Dolžnik je bil o naroku za prodajo seznanjen in mu je bila dana možnost sodelovanja v postopku.

8. Prav tako pritožba neutemeljeno očita kršitev opustitve vročitve zapisnika prodajnega naroka in s tem neseznanitve dolžnika s potekom tega. Določbe ZIZ vročitve zapisnika prodajnega naroka ne predpisujejo, pač pa le vročitev odredbe o prodaji (sedmi odstavek 181. člena ZIZ). Kot že zgoraj ugotovljeno, je bil nanjo dolžnik pravilno vabljen. Z navzočnostjo na njej osebno ali po pooblaščencu ali z naknadnim vpogledom v spis oziroma zaprosilom za vročitev zapisnika o prodajnem naroku, bi se lahko dolžnik o poteku dražbe tudi seznanil.

9. Na pravilnost in zakonitost poteka dražbe in sklepa o izročitvi tudi ne vpliva vložena pritožba dolžnika v pristopljeni izvršilni zadevi I 357/2017.

10. Kljub enotnemu postopku nepremičninske izvršbe v fazi ugotovitve vrednosti nepremičnine, prodaje le te in poplačila upnika,

saj se ista nepremičnina ne more večkrat prodati, upniki vodilne in pristopljenih zadev ohranijo samostojnost razmerja napram dolžniku, zoper katerega vodijo izvršbo. Dejanja posameznega upnika, ki se nanašajo na njegovo razmerje do dolžnika, ne vplivajo na pravni položaj ostalih upnikov in učinkujejo neodvisno od volje drugih upnikov. Upniki posamezne zadeve so navkljub pristopu še naprej samostojne stranke in povsem prosto razpolagajo s svojim zahtevkom.

Gre torej za povsem samostojne izvršilne zadeve, ki so zaradi nujnosti izvedbe enotnega postopka (en predmet izvršbe), pristopile k vodilni zadevi, v kateri je sodišče najprej izdalo sklep o izvršbi na isto nepremičnino (drugi odstavek 171. člena ZIZ).

11. Zakon v drugem odstavku 171. člena ZIZ za prodajo nepremičnine zahteva pravnomočnost sklepa o izvršbi in pravnomočnost sklepa o ugotovitvi vrednosti nepremičnine. Ta zahteva se glede na samostojnost vodilne in pristopljenih zadev, nanaša zgolj na vodilno zadevo, ne pa na ostale pristopljene zadeve. Pristop se namreč opravi takoj po izdaji sklepa o izvršbi (prvi odstavek 171. člena ZIZ) in ne šele po pravnomočnosti sklepa o izvršbi

v pristopljeni zadevi in je mogoč vse do pravnomočnosti sklepa o izročitvi nepremičnine kupcu.

Glede na izkazano pravnomočnost sklepa o izvršbi in sklepa o ugotovitvi vrednosti nepremičnine v vodilni zadevi I 360/2013,

pritožbeno sklicevanje na vloženo pritožbo v pristopljeni zadevi, na zakonitost prodaje ne vpliva.

12. Pritožbene očitke je po obrazloženem zavrniti. Ker je sodišče opravilo prodajo v skladu s predpisi o dražbi in izdalo sklep o domiku po tem, ko je bila prodaja odobrena, kupec pa je plačal kupnino v roku določenem v odredbi o prodaji, je sodišče prve stopnje utemeljeno izdalo izpodbijani sklep o izročitvi nepremičnin kupcu in dolžniku naložilo izselitev. Sodišče druge stopnje je pritožbo iz zgoraj navedenih razlogov kot neutemeljeno zavrnilo in na podlagi 2. točke 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

13. Dolžnik s pritožbo ni uspel, zato nosi sam svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena istega zakona in 15. členom ZIZ).

Vročitev je bila odrejena preko ZPKZ Maribor, kjer se je dolžnik nahajal na prestajanju zaporne kazni.

Sodišče ne sme opraviti posebnega postopka izvršbe na isto nepremičnino (171. člen ZIZ).

Gre za razmerje kot pri navadnih sospornikih (195. člen ZPP).

Ob taki zahtevi bi se z vsakim pristopom in vloženim ugovorom postopek v vodilni zadevi prekinil. To bi pomenilo nespoštovanje načela hitrosti postopka (prvi odstavek 11. člena ZIZ).

Zadeva lahko pristopi tudi, če sklep o izvršbi še ni pravnomočen. Če sklep o izvršbi ni pravnomočen v fazi poplačila - na dan razdelitvenega naroka, se terjatve poplačajo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi iz morebitnega preostanka kupnine, ostanek pa se vrne dolžniku (četrti odstavek 208. člena ZIZ).

Sklep o izvršbi je postal pravnomočen 11. 9. 2013, sklep o dovolitvi izvršbe na nepremičnine pa 14. 12. 2017, medtem ko je sklep o ugotovitvi vrednosti nepremičnin postal pravnomočen 7. 6. 2018.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 171, 171/1, 171/2, 181, 181/7, 191, 192/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.