TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep II Cp 2036/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-12-01

stvarna pristojnost - ugovor stvarne nepristojnosti - razmejitev pristojnosti med okrajnim in okrožnim sodiščem - vrednost spora - lega nepremičnine - stvarnopravna tožba - varstvo lastninske pravice - premoženjskopravni zahtevek

Predmetni spor je spor za varstvo lastninske pravice, katerega vrednost je označena na 41.000,00 EUR. Ne glede na lego nepremičnine zato zanj ni pristojno okrajno sodišče. Le če bi šlo za spor zaradi motenja posesti, o služnostih in realnih bremenih, in iz najemnih in zakupnih razmerij, bi bilo ne glede na vrednost spornega predmeta pristojno okrajno sodišče, a za tak primer v obravnavani zadevi ne gre.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Pritožnica naj sama krije svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor stvarne pristojnosti, ki ga je podala prva toženka.

2. Proti sklepu se je prva toženka pritožila, predlaga njegovo razveljavitev in opredeljuje svoje pritožbene stroške. Meni, da ker gre za spor iz stvarnopravnega razmerja, je pristojno sodišče po legi nepremičnine, torej Okrajno sodišče v ...

5. Sodišče prve stopnje je pravilno uporabilo 1. odst. 32. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki določa, da so okrožna sodišča pristojna za sojenje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih, če vrednost spornega predmeta presega 20.000 eurov. Predmetni spor je spor za varstvo lastninske pravice, katerega vrednost je označena na 41.000, 00 EUR. Ne glede na lego nepremičnine zato zanj ni pristojno okrajno sodišče (konkretno Okrajno sodišče v ...), kot je to pojasnilo že sodišče prve stopnje (glej 5. tč. obrazložitve). Le če bi šlo za spor zaradi motenja posesti, o služnostih in realnih bremenih, in iz najemnih in zakupnih razmerij, bi bilo ne glede na vrednost spornega predmeta pristojno okrajno sodišče (2. odst. 30. čl. ZPP), a za tak primer v obravnavani zadevi ne gre.

6. Pritožbo je bilo treba zavrniti in sklep prvostopenjskega sodišča potrditi (2. odst. 365. čl. ZPP), s stroškovno zahtevo vret (1. odst. 154. čl. in 156. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 30/2, 32, 32/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 1619/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-21

plačilo sodne takse za pritožbo - ugovor zoper plačilni nalog - sodna taksa za pritožbo - rok za prostovoljno izpolnitev - prostovoljno plačilo - izvršljivost odločbe

Če je zoper odločbo sodišča o ugovoru zoper plačilni nalog vložena pritožba, začne teči rok za prostovoljno plačilo sodne takse naslednji dan po vročitvi sklepa, s katerim je bilo odločeno o pritožbi, torej naslednji dan od dneva, ko bo ta odločba vročena taksni zavezanki oziroma tožnici.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je s plačilnim nalogom II P 1019/2018-54 pozvalo tožnico na plačilo sodne takse za postopek o pritožbi v znesku 621,00 EUR.

2. Tožnica je zoper plačilni nalog vložila pravočasen ugovor, ki ga je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom zavrnilo. Tožnica je zoper takšno odločitev vložila pravočasno pritožbo in pritožbenemu sodišču predlagala, da izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Navaja, da iz plačilnega naloga ne izhaja, da se plačilo sodne takse nanaša na pritožbo zoper sodbo z dne 7. 10. 2019, kar je sodišče navedlo v izreku izpodbijanega sklepa. V izpodbijanem sklepu tudi ni navedeno, kdaj začne teči rok za plačilo sodne takse v primeru, ko je vložena pritožba in je zato sklep v tem delu pomanjkljiv.

4. Iz plačilnega naloga II P 1019/2018-54 z dne 29. 5. 2020 je jasno razvidno, da se poziv tožnici na plačilo sodne takse nanaša na pritožbeni postopek v obravnavani zadevi. Prav tako je jasno, da če je zoper odločbo sodišča o ugovoru zoper plačilni nalog vložena pritožba, začne teči rok za prostovoljno plačilo sodne takse naslednji dan po vročitvi sklepa, s katerim je bilo odločeno o pritožbi, torej naslednji dan od dneva, ko bo ta odločba vročena taksni zavezanki oziroma tožnici

5. Ker je sodišče prve stopnje tudi pravilno presodilo tožničin ugovor zoper plačilni nalog in ugotovilo, da je bila sodna taksa odmerjena v skladu z določili Zakona o sodnih taksah (ZST-1) in taksno tarifo

, je bilo treba pritožbo zavrniti kot neutemeljeno in potrditi sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP).

Primerjaj drugi odstavek 19. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) o izvršljivosti odločbe.

Tožnica te presoje s svojo pritožbo tudi ne izpodbija.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 19, 19/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1921/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-11-09

zavrženje tožbe - nepoprava vloge - nezadostno število izvodov tožbe - opozorilo in poziv na odpravo pomanjkljivosti

Sodišče prve stopnje je tožnika s sklepoma pozvalo k predložitvi dodatnega izvoda. Tožnik ni ravnal skladno s pozivom, čeprav mu je ob izdaji drugega sklepa sodišče podrobno pojasnilo, v čem je pomanjkljivost njegovega procesnega ravnanja. Odločitev sodišča, ki je skladno s šestim odstavkom 108. člena ZPP neustrezno popravljeno tožbo zavrglo, je glede na navedeno pravilna.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožnikovo tožbo, ker je kljub pozivu ni popravil, tako da bi jo predložil v zadostnem številu izvodov.

2. Zoper sklep vlaga laično pritožbo tožnik. Navaja, da toži toženca, ker ga je ogoljufal. Njive, ki jo je kupil, ni hotel prepisati, preslepil ga je in ga nagovoril, da podpiše ter overi lažno posojilno pogodbo, zaradi česar je ostal brez stanovanja v T.

4. Iz podatkov v spisu izhaja, da je tožnik tožbo vložil zgolj v enem izvodu. Sodišče prve stopnje ga je s sklepoma s 26. 8. 2020 in 10. 9. 2020 pozvalo k predložitvi dodatnega izvoda. Tožnik ni ravnal skladno s pozivom, čeprav mu je ob izdaji drugega sklepa sodišče podrobno pojasnilo, v čem je pomanjkljivost njegovega procesnega ravnanja. Odločitev sodišča, ki je skladno s šestim odstavkom 108. člena ZPP neustrezno popravljeno tožbo zavrglo, je glede na navedeno pravilna.

5. Pritožbeno sodišče je zato izpodbijani sklep potrdilo na podlagi 2. točke 365. člena ZPP. Ob tem se ni opredeljevalo do pritožbenih navedb, ker za odločitev v tej fazi postopka niso bile odločilne (prvi odstavek 360. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1124/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-13

nerazumljiva vloga - poziv na dopolnitev vloge - zavrženje

Predlagatelj je na poziv sodišča odgovoril, vendar znova z nerazumljivo vlogo, saj iz nje ne izhaja, kaj želi od sodišča doseči. Odločitev prvostopnega sodišča, da takšno vlogo in popravo zavrže, je glede na navedeno skladna s četrtim odstavkom 108. člena ZPP.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo vlogi predlagatelja z 22. 7. 2019 in 5. 9. 2019.

2. Zoper sklep vlaga pritožbo predlagatelj in v njej opozarja, da je 5. 9. pisno obrazložil, da ni prejel pošte, da mu sosedje odpirajo, praznijo in kradejo R pošto, jo vržejo v drvarnico, zato se z njo ne more seznaniti in na prejete odločbe podati pravnega sredstva. Ima občutek, da sodnica tega noče razumeti, zato predlaga njeno izločitev.

4. Iz podatkov v spisu izhaja, da je predlagatelj na Okrožno sodišče v Krškem vložil nerazumljivo vlogo, ki jo je sodišče odstopilo Okrajnemu sodišču v Brežicah. Slednje je predlagatelja pozvalo, naj svojo vlogo popravi, tako da sodišču pojasni, kaj z njo uveljavlja in v katerem postopku. Predlagatelj je na poziv sodišča odgovoril, vendar znova z nerazumljivo vlogo, saj iz nje ne izhaja, kaj želi od sodišča doseči. Odločitev prvostopnega sodišča, da takšno vlogo in popravo zavrže, je glede na navedeno skladna s četrtim odstavkom 108. člena ZPP.

5. Neutemeljene so pritožbene navedbe, da predlagatelj ni prejel sodne pošiljke, saj je nanjo nedvomno pravočasno odgovoril. Ker tudi pritožbeni razlogi, na katere pazi sodišče po uradni dolžnosti niso podani, zahtevo za izločitev sodnice pa je prvostopno sodišče zavrglo s sklepom z 12. 5. 2020, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep na podlagi 2. točke 365. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep IV Cp 1175/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-15

pritožba - obvezne sestavine pritožbe - podpis pritožbe - nepopolna pritožba - zavrženje pritožbe - dopolnitev vloge

V postopku s pritožbo se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (336. člen ZPP).

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje (prvo sodišče) je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo nasprotnega udeleženca, vloženo zoper sklep sodišča z dne 12. 6. 2020.

2. Zoper sklep se pritožuje nasprotni udeleženec, ki predlaga, da pritožbeno sodišče razveljavi sklep prvega sodišča. Navaja, da je neresnična ugotovitev prvega sodišča, da je pritožba nepodpisana, saj sta jo podpisala tako nasprotni udeleženec kot njegova partnerka. Podpisala sta jo v avtomobilu med vožnjo. Podpis je jasno dokazljiv z zaslišanjem policije. Nekdo v vložišču je lahko odstranil papir, ga skopiral brez podpisa in oddal. Predlaga, da se razišče dogajanje znotraj sodišča. Na sebi ima kamero, ki snema njegovo življenje, kar pomeni, da se vidi tudi podpisovanje na pritožbi.

4. Nasprotni udeleženec je 29. 6. 2020 vložil pritožbo zoper sklep prvega sodišča z dne 12. 6. 2020. Pritožbo je vložil v treh izvodih, pri čemer je iz listin v spisu razvidno, da nasprotni udeleženec ni podpisal nobenega izvoda pritožbe. Pritožbena trditev, da je nasprotni udeleženec podpisal pritožbo, ki jo je oddal v vložišču sodišča, je tako nedokazana.

5. Podpis udeleženca (stranke) postopka na pritožbi je obvezna sestavina pritožbe (335. člen ZPP). Če pritožba ni podpisana, je nepopolna (tretji odstavek 343. člena ZPP). Nepopolno pritožbo sodišče zavrže (prvi odstavek 343. člena ZPP). V postopku s pritožbo se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (336. člen ZPP). Izpodbijana odločitev prvega sodišča je zato pravilna.

6. Ker uveljavljani in uradoma upoštevni pritožbeni razlogi niso podani, je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter potrdilo izpodbijani sklep prvega sodišča (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 335, 343, 343/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 997/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-06

predlog za oprostitev plačila takse - pravočasnost dopolnitve - dopolnitev predloga - zavrženje

Ker tožnica v določenem roku ni ravnala v skladu s pozivom sodišča, je sledila sankcija, na katero je bila tudi ustrezno opozorjena - zavrženje predloga, kar je v celoti pravilno in zakonito.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo predlog tožnice za oprostitev plačila sodnih takse za pritožbo v tej pravdni zadevi, ker ga kljub pozivu v določenem roku ni ustrezno dopolnila.

2. Zoper sklep tožnica pritožuje. Navaja, da je na vse sklepe in pozive pravočasno reagirala in predlaga, da se jo takse oprosti.

4. Pritožnica je bila s sklepom 28. 9. 2019 pravilno pozvana, naj svojo vlogo za oprostitev plačila sodnih taks dopolni, do kdaj in tudi kako (z izjavo o premoženju družinskih članov, prejemkih za zadnje tri mesece...). Ne drži, da je tožnica dopolnitev svoje prošnje poslala pravočasno, saj je to storila po izteku podeljenega 15 dnevnega roka, in sicer 8. 1. 2020, rok pa je iztekel 12. 12. 2019, ker je pozivni sklep prejela 27. 11. 2019. Ker v določenem roku torej ni ravnala v skladu s pozivom sodišča, je sledila sankcija, na katero je bila tudi ustrezno opozorjena - zavrženje predloga, kar je v celoti pravilno in zakonito (5. odst. 108. čl. Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Tožnica se s tem, kar je korektno in v celoti pravilno pojasnilo v izpodbijanem sklepu že sodišče prve stopnje, konkretno sploh ne soči.

5. Pritožbeni očitki so torej neutemeljeni, kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (2. odst. 350. čl. ZPP v zvezi s 1. odst. 366. čl. ZPP), pa pritožbeno sodišče ni ugotovilo, zato je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Dopolnilni sklep III Cp 691/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-08

dopolnilni sklep - predlog za izdajo dopolnilnega sklepa

Sodišče izda dopolnilni sklep na predlog stranke takrat, ko ni odločilo o vseh zahtevkih, o katerih bi moralo biti odločeno ali če ni odločilo o delu zahtevka.

Izrek sodbe Višjega sodišča v Ljubljani III Cp 691/2020 z dne 27. 5. 2020 se v III. točki dopolni tako, da je tožnica poleg stroškov pritožbenega postopka v znesku 275,10 EUR dolžna v roku 15 dni povrniti tožencu še znesek 349,20 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči prvi dan po izteku roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti.

1. Naslovno sodišče je s sodbo III Cp 691/2020 z dne 27. 5. 2020 delno ugodilo pritožbi toženca in spremenilo sodbo Okrožnega sodišča v Slovenj Gradcu P 109/2017 z dne 26. 9. 2019. Ker je toženec s pritožbo delno uspel, je pritožbeno sodišče odločilo, da mu je tožnica dolžna povrniti 275,10 EUR pritožbenih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči prvi dan po izteku roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti (III. točka izreka). Navedeni znesek predstavlja nagrado za sestavo pritožbe in materialne stroške.

2. Toženec je pravočasno predlagal izdajo dopolnilnega sklepa, ker pritožbeno sodišče ni odločilo o povrnitvi sodne takse za pritožbo.

4. Sodišče izda dopolnilni sklep na predlog stranke takrat, ko ni odločilo o vseh zahtevkih, o katerih bi moralo biti odločeno ali če ni odločilo o delu zahtevka (prvi odstavek 325. člena ZPP

). Skladno s četrtim odstavkom 326. člena ZPP lahko o predlogu za dopolnitev sodbe odloči predsednik senata brez naroka, če se predlog nanaša samo na stroške postopka, kot v obravnavanem primeru.

5. Sodišče je po pregledu spisa ugotovilo, da so navedbe toženca utemeljene. Poleg že odmerjenih pritožbenih stroškov v višini 275,10 EUR je pritožbeno sodišče tožencu zato priznalo še stroške sodne takse, in sicer glede na to, da je s pritožbo uspel v 40 %, v višini 349,20 EUR (sodna taksa je bila odmerjena oziroma plačana v višini 873,00 EUR). Glede na navedeno je pritožbeno sodišče z dopolnilnim sklepom na podlagi četrtega odstavka 326. člena ZPP sklenilo, kot je razvidno iz izreka sklepa.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999 s spremembami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 325, 325/1, 326

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 558/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-04-10

predlog za oprostitev plačila sodne takse - obročno plačilo sodne takse

Sodišče dovoli stranki obročno plačilo taks, če bi bila s takojšnjim plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani.

I. Pritožbi se delno ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v III. točki izreka spremeni tako, da se tožniku dovoli dodatno sodno takso v višini 282 EUR plačati v dveh zaporednih mesečnih obrokih po 141 EUR tako, da prvi obrok zapade v plačilo 15. dan po prejemu tega sklepa, naslednji pa čez en mesec, šteto od zapadlosti prvega obroka, pri čemer bo sodišče v primeru neplačila posameznega obroka sodne takse tega prisilno izterjalo.

II. V preostalem delu se pritožba zavrne in se v I. in II. točki izreka potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo tožnikov predlog za oprostitev (I.), odlog (II.) in obročno plačilo (III.) dodatne sodne takse za postopek pred sodiščem prve stopnje, ki znaša 282 EUR.

2. Zoper sklep se tožnik pritožuje in predlaga njegovo spremembo. Poudarja, da je njegov mesečni dohodek 833,85 EUR, ženin pa 538,53 EUR, kar pomeni, da imata skupaj manj od dvakratnika minimalnega dohodka, prihranki 2.382,38 EUR, ki jih je sodišče upoštevalo, pa so iz naslova odškodnine zaradi izbrisa in so namenjeni zdravljenju.

4. Predlog za popolno oprostitev plačila sodne takse je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo in za to navedlo pravilne razloge. Kljub nizkim dohodkom ima zavezanec premoženje (prihranke), ki plačilo takse omogočajo, saj je glede na prihranke ta relativno nizka. Ni pomembno, iz katerega naslova so prihranki in za kaj jih je zavezanec sicer namenil.

5. Utemeljeno pa tožnik predlaga obročno plačilo. Sodišče dovoli stranki obročno plačilo taks, če bi bila s takojšnjim plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani (2. odst. 11. čl. ZST-1). Pri odločanju o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu taks mora sodišče skrbno presoditi vse okoliščine, zlasti pa upoštevati premoženjsko stanje stranke in njenih družinskih članov, vrednost predmeta postopka in število oseb, ki jih stranka preživlja (4. odst. 11. čl. ZST-1).

6. Upoštevaje torej okoliščine, ki jih ugotavlja sodišče prve stopnje in na katere se sklicuje tudi pritožnik, da ima namreč nizek mesečni dohodek (833,85 EUR, žena pa 538,53 EUR), bi bilo plačilo takse v enkratnem znesku za tožnika prehudo breme, saj bi pomenilo več kot četrtinsko obremenitev njegovega mesečnega dohodka.

7. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi delno ugodilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožniku dovolilo plačilo v dveh obrokih, kot izhaja iz izreka (3. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku – ZPP). V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/2, 11/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 621/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-06-29

oprostitev plačila stroškov - zavrženje predloga za oprostitev plačila sodne takse - dopolnitev vloge za oprostitev plačila sodnih taks - pravočasnost dopolnitve vloge - potek roka - zamuda

Ker pritožnica svojega predloga za oprostitev plačila sodne takse do izteka roka, ki ga je v sklepu postavilo sodišče ni dopolnila, niti ni vložila predloga za vrnitev v prejšnje stanje, v pritožbi pa tudi ne predlaga nobenega dokaza, da je petdnevni rok zamudila iz opravičljivih razlogov, je pritožba neutemeljena.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodne takse, ker nepopolnega predloga ni dopolnilo v roku petih dni tako kot ji je to naložilo sodišče.

2. Odločitev sodišča iz vseh razlogov po odvetniku izpodbija tožeča stranka. V pritožbi priznava, da je res zamudila petdnevni rok, v katerem bi m orala podpisati dovoljenje sodišču za dostop do podatkov potrebnih za odločanje o oprostitvi ali obročnem plačilu sodne takse, da pa je stara skoraj osemdeset let, bolehna, težko hodi, ima težave z dihanjem in sladkorne bolezni, zato podpisano izjavo na sodišče vložila nekoliko kasneje, ko ji je zdravstveno stanje to dopuščalo. Petdnevni rok, ki ga je postavilo sodišče ni prekluziven, ampak instrukcijski, tožnica ga je iz upravičenih razlogov zamudila, zato ni prekludirana in ne more nositi negativnih posledic zamude roka.

4. Ne gre prezreti, da tožeča stranka v tem postopku zastopa odvetnica, ki ji je bil poziv na dopolnitev predloga za oprostitev plačila sodne takse vročen 7. 2. 2020. Petdnevni rok se je iztekel 12. 2. 2020. Ker pritožnica svojega predloga za oprostitev plačila sodne takse do izteka roka, ki ga je v sklepu postavilo sodišče ni dopolnila, niti ni vložila predloga za vrnitev v prejšnje stanje, v pritožbi pa tudi ne predlaga nobenega dokaza, da je petdnevni rok zamudila iz opravičljivih razlogov, se pritožba pokaže kot neutemeljena, zato jo je bilo potrebno zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/4, 108/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 919/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-06-18

pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

Pritožba je dovoljena samo zoper sklep sodišča prve stopnje. Zoper sklep sodišča druge stopnje pa lahko stranka vloži le revizijo, vendar samo v primeru, če izpodbija sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan.

1. S sklepom z dne 18. 2. 2019 je sodišče prve stopnje zavrglo pritožbo toženca zoper sklep z dne 13. 11. 2018. Njegovo pritožbo zoper sklep z dne 18. 2. 2019 je kot nepopolno zavrglo sodišče druge stopnje s sklepom II Cp 1532/2019, ker pritožba ni bila podpisana. Zoper sklep sodišča druge stopnje je toženec vložil pritožbo z dne 26. 12. 2019, ki jo je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom zavrglo.

2. Zoper izpodbijani sklep je toženec vložil pravočasno pritožbo brez navedbe pritožbenih razlogov in smiselno predlagal, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi. Navaja, da sodišče ni upoštevalo časovnega zaporedja dogodkov, da je T. ravnal malomarno in ni vrnil z njihove strani podpisane pogodbe. Zahteva, naj sodišče ugotovi, zakaj pri sodišču ni zaveden dejanski uporabnik, pridobi in pošlje naj mu pojasnilo tožeče stranke, zakaj ni njihovega podpisa na pogodbi in zakaj ni navedenega imena naročnika. Gospod S. S. priznava, da je storitev koristil in jo tudi plačal. Nikjer ne piše, da mora sam delati kopije za nasprotno stranko.

4. Po določbi prvega odstavka 363. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je pritožba dovoljena samo zoper sklep sodišča prve stopnje. Zoper sklep sodišča druge stopnje pa lahko stranka vloži le revizijo, vendar samo v primeru, če izpodbija sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP), za kar v konkretnem primeru ne gre. Toženčeva pritožba je bila torej nedovoljena, zato jo je sodišče prve stopnje pravilno in zakonito zavrglo (prvi odstavek 343. člena ZPP)

5. Glede na povedano je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Tudi sicer je pravilna ugotovitev sodišča prve stopnje, da pritožba ni bila popolna, saj je bila vložena le v enem izvodu, čeprav jo mora pritožnik vložiti v zadostnem številu izvodov za sodišče in nasprotno stranko (342. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 363, 363/1, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.