VSL Sklep I Cpg 758/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-12-04

Vesna Jenko (preds.), Helena Miklavčič (poroč.), Nada Mitrović

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - PRAVO DRUŽB

nepravdni postopek - pravica družbenika do informacije in vpogleda - molk organa - določnost zahtevka - kontradiktornost postopka - pravica do izjave - vzporedni izvensodni in sodni postopek

513. člena ZGD-1 ne preprečuje situacije, da vzporedno tečeta oba postopka, izvensodni in sodni.

V konkretnem primeru do odklonitve ni prišlo, temveč je šlo za molk poslovodstva, kar je ugotovilo tudi sodišče prve stopnje. Tudi zato sodišče prve stopnje ne bi smelo predloga zavrniti iz razloga, ker ni bilo podanega predhodnega dvostopenjskega odločanja, saj je to mogoče le, če je šlo za odklonitev njegove zahteve, družbeniki pa nato o tej odklonitvi dokončno odločajo.

Sodišče druge stopnje ocenjuje, da bi bilo v nasprotju s smislom in namenom pravice do informacije in vpogleda, ki je korporacijska pravica družbenika, če bi moral družbenik predmet te pravice natančno določiti. Res pa je, da sta pravna teorija in sodna praksa že zavzeli stališče, da predlog ni utemeljen, če predlagatelj zahteva izročitev fotokopij dokumentov, za razliko od zahteve, da se mu omogoči fotokopiranje dokumentov.

Sodišče prve stopnje ne bi smelo svoje odločitve opreti na vlogo nasprotne udeleženke, o kateri se predlagatelj ni imel možnosti predhodno izjasniti.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi:

- in se v točkah 1., 2., prvi alineji 3., 4., 5., 8., 10. in 11. točki postopek ustavi,

- v preostalem delu pa se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se predlog predlagatelja za ugoditev njegovi zahtevi za informacije in vpogled zavrne, vsaka stranka pa nosi svoje stroške.

2. Zoper sklep se je pravočasno pritožil predlagatelj. V pritožbi uveljavlja vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s prvim odstavkom 52. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) in 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1). Predlaga, da sodišče druge stopnje izpodbijani sklep v celoti razveljavi in sklep spremeni tako, da primarno ugodi predlogu predlagatelja v vseh točkah oziroma da podredno ugodi predlogu predlagatelja v 3.b, 5. (kolikor se nanaša na dokumentacijo, ne pa na pojasnilo), 6. (kolikor se nanaša na dokumentacijo, ne pa na pojasnilo), 8. ter 11. točki, ostale točke in dele točk predlagatelja pa določi kot umaknjene, nasprotni udeleženki pa naloži povrnitev stroškov postopka.

3. Nasprotna udeleženka je na pritožbo pravočasno odgovorila. Predlaga, da sodišče druge stopnje pritožbo v celoti zavrne, predlagatelju pa naloži v plačilo stroške postopka.

5. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja, da mu nasprotna udeleženka v postavljenem roku 5 dni od prejema sklepa poda več pojasnil v zvezi z njenim poslovanjem in da mu v zvezi z zahtevanimi pojasnili predloži fotokopije dokumentov oz. omogoči fotokopiranje dokumentov. Opisi zahtevanih pojasnil in dokumentov so navedeni v točkah od 1. do 12. izreka izpodbijanega sklepa.

6. Predlagatelj je nesporno družbenik s poslovnim deležem 10,000 % osnovnega kapitala nasprotne udeleženke. Vsa vprašanja, ki so predmet tega postopka, je predlagatelj že pred tem poslal poslovodji nasprotne udeleženke po elektronski pošti dne 5. 7. 2019 in ker ni bilo nobenega odziva, še enkrat dne 28. 7. 2018. Dne 29. 7. 2019 je poslovodja odgovoril po elektronski pošti, da bo poslal zahtevane odgovore do 31. 8. 2019, saj za to potrebuje pomoč računovodstva, računovodkinja pa je na dopustu, sam pa je v bolniškem staležu. Do navedenega datuma predlagatelj ni dobil odgovora. Poslovodja je za dne 5. 9. 2019 sklical skupščino, na kateri so se obravnavala poslovna leta 2016, 2017 in 2018, na katero se se tudi nanašala vprašanja, vendar odgovorov predlagatelj ni dobil niti na skupščini, rečeno mu je le bilo, da jih bo dobil kasneje. Nasprotna udeleženka mu tudi naknadno informacij in dokumentov ni posredovala, zato je vložil predlog, ki se obravnava v tem postopku.

7. Sodišče prve stopnje je pravilno povzelo vsebino 512. člena ZGD-1, na podlagi katerega mora poslovodja družbenika na njegovo zahtevo nemudoma obvestiti o zadevah družbe ter mu dovoliti vpogled v knjige in spise (prvi odstavek 512. člena ZGD-1). Poslovodja sme zavrniti zahtevo po informacijah ali vpogledu, če je verjetno, da bi jih družbenik uporabil za namen, ki je v nasprotju z interesi družbe, in bi s tem družbi ali z njo povezani družbi prizadel občutno škodo. O odklonitvi zahteve dokončno odločajo družbeniki (drugi odstavek 512. člena ZGD-1). Če družbenik na navedeni način ni prišel do informacij in vpogleda ali če mu je poslovodja zavrnil njegovo zahtevo v nasprotju z drugim odstavkom 512. člena ZGD-1, ima tak družbenik možnost sodnega varstva, tako da od sodišča zahteva, da s sodno odločbo dovoli, da se informacije dajo ali da se dovoli vpogled. Zahtevek, ki ga ima družbenik na podlagi 513. člena ZGD-1, se uresničuje s predlogom v nepravdnem postopku v skladu z določbo dvanajste alineje prvega odstavka 50. člena ZGD-1. Pri tem se sodišče prve stopnje pravilno sklicuje tudi na sodno prakso, v kateri je zavzeto stališče, da je pravica družbenika do informacij in vpogleda široka in tudi če gre za veliko število podanih vprašanj, odgovori pa zahtevajo veliko časa in napora, mora poslovodja nanje odgovoriti hitro, koliko je to glede na okoliščine mogoče. Vendar pa nato sodišče prve stopnje napačno, kot pravilno opozarja v pritožbi predlagatelj, zaključi, da je potrebno za sodno varstvo predhodno izčrpati izvensodne možnosti to je, da o njegovi zahtevi odloči skupščina (drugi odstavek 512. člena ZGD-1). To je tudi eden od razlogov zaradi katerih je sodišče prve stopnje predlog zavrnilo. Vendar pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodna praksa prav nasprotno že zavzela stališče, da je sicer namen določbe 512. člena ZGD-1 res v tem, da poskušajo družbeniki in poslovodstvo družbe medsebojne nesporazume reševati izvensodno in hitro in da naj se družbenik obrne na sodišče, ko mu informacije s strani poslovodstva niso bile dane ter da iz 513. člena ZGD-1 izhaja, da mora predlagatelj dokazati, da poslovodstvo preprečuje izvajanje njegove pravice do informacij in vpogleda. Vendar ta določba ne preprečuje situacije, da vzporedno ne bi mogla teči oba postopka, izvensodni in sodni

. Tako ima pritožba prav, ko zatrjuje, da je stališče sodišča prve stopnje glede navedenega zmotno.

8. Glede na to, da je predlagatelj svojo zahtevo na poslovodstvo nasprotne udeleženke naslovil že v juliju 2019 (5. 7. 2019 in nato še 28. 7 2019), nasprotna udeleženka pa mu jih vse do začetka tega postopka nedvomno ni nudila, je s tem predlagatelj dokazal, da mu informacije skladno z določbo 512. člena ZGD-1 niso bile dane, zato predloga iz razloga, ker predlagatelj ni najprej uveljavljal svoje pravice v okviru skupščine družbe, ni mogoče zavrniti. Pri tem namreč ne gre spregledati tudi dejstva, na katerega opozarja pritožba, da se drugi odstavek 512. člena ZGD-1 nanaša na zavrnitev zahteve po informacijah ali vpogledu, zato skupščina odloča o odklonitvi zahteve. V konkretnem primeru pa do odklonitve ni prišlo, temveč je šlo za molk poslovodstva, kar je ugotovilo tudi sodišče prve stopnje. Tudi zato sodišče prve stopnje ne bi smelo predloga zavrniti iz razloga, ker ni bilo podanega predhodnega dvostopenjskega odločanja, saj je to mogoče le, če je šlo za odklonitev njegove zahteve, družbeniki pa nato o tej odklonitvi dokončno odločajo

9. Sodišče prve stopnje je predlog zavrnilo tudi zato, ker je ocenilo, da nasprotni udeleženki, kljub široki pravici družbenika do informacij in vpogleda, ni potrebno odgovarjati na vsa dana vprašanja in dajati pisna stališča o vsem, kar pride predlagatelju na misel, predlagatelj pa tudi ni jasno navedel, kakšen je smisel in razlog za vsa zahtevana pojasnila, in ko predlagatelj niti ne ve, če o nekaterih vprašanjih sploh obstaja pisna dokumentacija.

10. Sodišče druge stopnje ocenjuje, da bi bilo v nasprotju s smislom in namenom pravice do informacije in vpogleda, ki je korporacijska pravica družbenika, če bi moral družbenik predmet te pravice natančno določiti. Poleg tega je v konkretnem primeru določnost zahtevka podana, saj je predlog dovolj jasen in opredeljen, da poslovodja nasprotne udeleženke nanj lahko konkretno odgovori

. Vsak družbenik ima tako rekoč neomejeno pravico do informacij in vpogleda

. Res pa je, da sta pravna teorija in sodna praksa že zavzeli stališče, da predlog ni utemeljen, če predlagatelj zahteva izročitev fotokopij dokumentov, za razliko od zahteve, da se mu omogoči fotokopiranje dokumentov

11. Družbenik svoje zahteve po informaciji ali vpogledu tudi ni dolžan utemeljevati, lahko pa se od njega zahteva, da nakaže, za kaj informacijo ali vpogled potrebuje, kar je mogoče izpeljati iz dolžnosti lojalnosti. To potem okvirno definira njegov interes za informacijo ali vpogled in temu je nato dolžan slediti tudi poslovodja pri izpolnitvi informacijske zahteve, razen če oceni, da obstajajo razlogi za zavrnitev družbenikove zahteve

12. Na podlagi procesnega gradiva v spisu je sodišče druge stopnje prišlo do zaključka, da je predlagateljeva zahteva, na kar opozarja predlagatelj v pritožbi, dovolj utemeljena in tudi dovolj nazorno kaže na cilj, ki ga z njo zasleduje predlagatelj, zato mu iz tega razloga ni mogoče zavrniti sodnega varstva. Predlagatelj je namreč že v predlogu z dne 1. 10. 2019 navedel, da informacije potrebuje zaradi preverjanja nepravilnosti pri ravnanju poslovodje in oceni potrebnih stroškov, saj so se v preteklosti izkazale številne nepravilnosti v poslovanju. Slednje je predmet že vloženih tožb pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani V Pg 2401/2016 in V Pg 1627/2019. Poleg tega je predlagatelj navedel, in tega nasprotna udeleženka v okviru postopka ni zanikala, da je poslovodja nasprotne udeleženke skupaj s sestro in mamo 100% lastnik družbe H. d. o. o., predlagatelj pa sumi na nepravilnosti v poslovanju nasprotne udeleženke v razmerju do družbe H. d. o. o. Tudi dejstvo, da teče med istimi subjekti več sodnih postopkov pred različnimi sodišči za uveljavljanje zahtev predlagatelja, po presoji pritožbenega sodišča ter upoštevaje izjemno široko vsebino družbenikove pravice do informacij in vpogleda, ne more pomeniti, da to kaže na kakršno koli nagajanje predlagatelja nasprotni udeleženki, kot to v obrazložitvi izpodbijanega sklepa navede sodišče prve stopnje. Sodišče prve stopnje je zato iz tega razloga predlog neutemeljeno zavrnilo.

13. Nenazadnje pa ima pritožba prav tudi, da sodišče prve stopnje ne bi smelo svoje odločitve opreti na vlogo nasprotne udeleženke, o kateri se predlagatelj ni imel možnosti predhodno izjasniti. Sodišče prve stopnje je namreč kot razlog za zavrnitev predloga navedlo tudi, da je nasprotna udeleženka z vlogo z dne 16. 10. 2019 (red. št. 5 v spisu) v bistvu podala zahtevane odgovore in pojasnila, ki jih s predlogom uveljavlja v tem postopku predlagatelj, pri čemer naj bi nasprotna udeleženka opozorila tudi na preuranjenost predloga, količino zahtevanih informacij in ostalih obveznosti nasprotne udeleženke oziroma njenega poslovodje, ko zaradi podajanja informacij družbi ne sme nastati škoda, saj če bi se poslovodja ukvarjal samo s pridobivanjem vseh zahtevanih informacij, bi po mnenju nasprotne udeleženke, ki se mu pridružuje sodišče prve stopnje, družbi nedvomno nastala škoda.

14. Iz podatkov spisa izhaja, da je bila vloga nasprotne udeleženke z dne 16. 10. 2019, predlagatelju vročena šele dne 20. 10. 2019, to pa je le dan pred izdajo izpodbijanega sklepa (prim. povratnico pripeto k red. št. 5 v spisu). Sodišče je svojo odločitev o zavrnitvi predloga za pridobitev informacij in vpogleda, ki jo je sprejelo takoj naslednji dan po vročanju sporne vloge predlagatelju, oprlo (med drugim tudi) na navedeno vlogo. Ker je imel predlagatelj le en dan za odgovor na vlogo, na ta način možnosti za odgovor na navedeno vlogo sploh ni imel. S tem je bila predlagatelju odvzeta možnost sodelovanja v postopku. Sodišče prve stopnje je na ta način zagrešilo absolutno bistveno kršitev postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, prvim odstavkom 52. člena ZGD-1 in 42. členom ZNP-1, na katero v svoji pritožbi opozarja predlagatelj. Navedena kršitev že sama po sebi (in tudi skupaj z ostalimi nepravilnostmi) narekuje razveljavitev izpodbijanega sklepa. Pritožbeno sodišče namreč navedene nepravilnosti ne more odpraviti samo tako, da bi sedaj samo odločalo o predlogu predlagatelja in mu ugodilo. Navedenega ni mogoče storiti tudi glede na dejstvo, da iz vloge z dne 16. 10. 2019, pritožbe in odgovora na pritožbo izhaja, da je nasprotna udeleženka del zahtev že izpolnila. Sporno ostaja ali ga je s tem izpolnila v celoti in ali je bil v celoti predlog sploh utemeljen.

15. Predlagatelj kot pritožnik pa je v pritožbi podredno predlagal, da naj pritožbeno sodišče kot umaknjene določi tisti dele točk njegovega predloga, ki jih sam šteje dejansko za izpolnjene s strani nasprotne udeleženke v okviru sporne vloge z dne 16. 10. 2019. Kot izpolnjenega je opredelil predlog, ki se nanaša na točke 1., 2., prvo alinejo 3., 4., 5., 8., 10. in 11. izpodbijanega sklepa.

16. Iz 25. člena ZNP-1 izhaja, da lahko predlagatelj umakne predlog do izdaje odločbe sodišča prve stopnje, če pa je že izdana odločba sodišča prve stopnje, sme predlagatelj umakniti predlog do njene pravnomočnosti, če s tem niso kršene pravice drugih udeležencev, ki izvirajo iz te odločbe, ali če se z umikom strinjajo vse osebe, ki so jim z odločbo sodišča prve stopnje priznane določene pravice. V takem primeru sodišče svojo odločbo razveljavi.

17. Glede na navedeno zakonsko določbo in ob presoji pritožbenega sodišča, da s tem niso kršene pravice nasprotne udeleženke, saj ji z izpodbijanim sklepom niso bile dane nobene pravice, prav tako pa tudi ne predlagatelju, je pritožbeno sodišče pritožbi predlagatelja ugodilo in na podlagi 25. člena ZNP-1 izpodbijano odločbo v točkah 1., 2., prvi alineji 3., 4., 5., 8., 10. in 11. točki razveljavilo in postopek zaradi umika ustavilo, v preostalem delu pa izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka prvega odstavka 365. člen ZPP).

18. V novem postopku naj sodišče prve stopnje ponovno presodi utemeljenost predloga v delu, v katerem ni prišlo do ustavitve v skladu s tem sklepom, pri čemer naj upošteva tudi navedbe obeh strank postopka, ki sta jih v zvezi z izpolnitvijo podali v okviru pritožbenega postopka, saj je bila šele preko pritožbe in odgovora na pritožbo vzpostavljena kontradiktornost postopka v zvezi z izpolnitvijo zahtevka s strani nasprotne udeleženke.

19. Glede pritožbenih stroškov je sodišče druge stopnje odločilo, da se pridržijo za končno odločbo. Navedeni stroški so namreč nastali kot del postopka, katerih pravica do povračila pa je lahko odvisna tudi od končne odločitve. Iz tretjega odstavka 52. člena ZGD-1 namreč izhaja, da kadar je predlog utemeljen, predlagateljeve stroške krije družba, če ta zakon ne določa drugače. Poleg tega iz prvega odstavka 158. člena ZPP izhaja, da stranka, ki umakne tožbo, mora nasprotni stranki povrniti stroške, razen če jo je umaknila takoj, ko je prišlo do izpolnitve zahtevka.

prim. sklep VSL I Cpg 306/2017 z dne 6. 9. 2017, sklep VSL I Cpg 195/2019 z dne 3. 4. 2019.

prim. tudi sklep VSL I Cpg 949/2014 z dne 15. 10. 2014, sklep VSC II Cpg 14/2017 z dne 15. 2. 2017.

Da je temu tako, se je izkazalo tudi v postopku samem, saj je nasprotna udeleženka z vlogo z dne 16. 10 2019 na vprašanja že podala določena pojasnila in odgovore, kar bo pritožbeno sodišče pojasnilo in se do tega opredelilo v nadaljevanju.

prim. sklep VSL I Cpg 62/2019 z dne 21. 2. 2019.

P. Podgorelec: Informacijske pravice družbenikov, GV Založba, Ljubljana 2007, str. 44; tako tudi sklepa VSL I Cpg 424/2016 z dne 7. 7. 2016 in I Cpg 1011/2016 z dne 15. 11. 2016.

P. Podgorelec: Informacijske pravice družbenikov, GV Založba, Ljubljana 2007, str. 36.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 50, 52, 52/3, 512, 512/1, 512/2, 513

Zakon o nepravdnem postopku (2019)  - ZNP-1  - člen 25, 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.