VSL Sklep I Cpg 565/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-10-09

Vesna Jenko (preds.), Renata Horvat (poroč.), Nada Mitrović

imenovanje posebnega revizorja - imenovanje novega posebnega revizorja - pravica do izjave v nepravdnem postopku

Po presoji pritožbenega sodišča v situaciji, kot je obravnavana, ko so delničarji nasprotne udeleženke na skupščini nasprotne udeleženke po nasprotnem predlogu delničarke S. d. d. sprejeli sklepe, da se za posebnega revizorja, ki naj preveri vodenje posameznih poslov družbe, navedenih v točkah 9. in 10., imenuje revizijsko družbo X d. o. o., namesto prvotno predlagane Y d. o. o (to je sodišče prve stopnje imenovalo z izpodbijanim sklepom) ter da se ta revizijska družba imenuje tudi zaradi preveritve vodenja posameznih poslov družbe, navedenih v točki 11. po prvotnem predlogu, S. d. d. nedvomno ima pravico do udeležbe v tem postopku.

I. Pritožbi zoper sklep Ng 21/2019 z dne 6. 8. 2019 se ugodi in se navedeni sklep spremeni tako, da se družbi S. d. d. dopusti udeležba v tem postopku.

II. Pritožbi zoper sklep Ng 21/2019 z 24. 7. 2019 se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

III. Vsak udeleženec sam nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom Ng 21/2019 z dne 24. 7. 2019 odločilo, da se za drugega posebnega revizorja za preveritev vodenja posameznih poslov družbe D. d. d. po sklepih 36. redne skupščine D. d. d. z dne 31. 5. 2019, št. 9, 10 in 11 namesto revizorske družbe X d. o. o., imenuje revizorska družba Y d. o. o. (1. točka izreka). Nasprotni udeleženki je naložilo, da mora v 15 dneh založiti predujem za posebnega revizorja iz 1. točke tega izreka v znesku 25.000,00 EUR na TRR sodišča št.: ... ; koda namena plačila: A.; sklic: ... (2. točka izreka).

2. Delničarka nasprotne udeleženke S. d. d. (v nadaljevanju S. d. d.) je zoper sklep vložila pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi ter izpodbijani sklep spremeni tako, da predlog predlagatelja za imenovanje drugega posebnega revizorja v celoti zavrne, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

3. Predlagatelj je na pritožbo odgovoril.

4. Sodišče prve stopnje je s sklepom Ng 21/2019 z dne 6. 8. 2019 udeležbo družbe S. d. d. v tem postopku zavrnilo.

5. S. d. d. je proti sklepu pravočasno vložila pritožbo zaradi bistvene kršitve določb postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi ter izpodbijani sklep spremeni tako, da njeno udeležbo v tem postopku dopusti, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

6. Niti predlagatelj niti nasprotna udeleženka na pritožbo nista odgovorila.

K pritožbi zoper sklep Ng 21/2019 z dne 6. 8. 2019

8. Sodišče prve stopnje je zavrnilo udeležbo delničarke nasprotne udeleženke, družbe S. d. d. v tem postopku z utemeljitvijo, da „ni izkazala pravnega interesa za udeležbo v tem nepravdnem postopku, kjer je sodišče odločalo zgolj o tem, kateri revizor bo opravil nalogo, ki je določena s sklepi skupščine, pri čemer se vsebina skupščinskih sklepov s sklepom sodišča ni v ničemer spreminjala“. Navedlo je, da je prijaviteljica udeležbe v svoji vlogi zgolj pavšalno zatrjevala obstoj pravnega interesa, zato se sodišče do njenega predloga ni moglo konkretneje opredeliti. Navedla naj bi le, da naj bi imela „izrecen in neposredni interes, da revizijo poslov opravi revizor X d.o.o.“, česar pa podrobneje ni pojasnila niti za svoje trditve ni predložila dokazov. Zaključilo je, da ni izkazano, kako naj bi izbira revizorja vplivala na pravni položaj S. d. d. kot enega od delničarjev nasprotne udeleženke ter da prav tako ni izkazano, kako naj bi bil z imenovanjem drugega posebnega revizorja prizadet pravni interes S. d. d.

9. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je K. z. b. o. dne 14. 6. 2019 vložila proti nasprotni udeleženki D. d. d. zahtevo za imenovanje drugega posebnega revizorja na podlagi četrtega odstavka 318. člena Zakona o gospodarskih družba (ZGD-1).

10. S. d. d. je dne 28. 6. 2019 prijavila udeležbo v tem postopku in zahtevo za dovolitev pregleda spisa. Navedla je, da je izvedela, da je bil pred naslovnim sodiščem vložen predlog za imenovanje drugega posebnega revizorja, pri čemer naj bi predlagatelj uveljavljal razloge zamenjave zoper revizorja X d. o. o., ki ga je dne 31. 5. 2019 imenovala skupščina delniške družbe D. d. d. Predlagatelj zamenjave na skupščini imenovanega posebnega revizorja naj bi bila K. z. b. o. Nadalje je navedla, da je iz notarskega zapisnika skupščine nasprotne udeleženke notarja A. A., SV 000/19 z dne 31. 5. 2019, ki ga je predložil že predlagatelj, razvidno, da je dne 31. 5. 2019 potekala skupščina nasprotne udeleženke, ki je k točkam 9., 10. in 11. dnevnega reda na predlog S. d. d. sprejela sklepe, da se za posebnega revizorja zaradi preveritve vodenja posameznih poslov nasprotne udeleženke imenuje revizijska družba X d. o. o. V primeru sodnega imenovanja drugega posebnega revizorja po četrtem odstavku 318. člena ZGD-1 oziroma zamenjave tistega posebnega revizorja, ki ga je imenovala skupščina, z drugim, sklep sodišča o imenovanju drugega posebnega revizorja, kot to navaja pritožnica, po svoji vsebini učinkuje proti vsem delničarjem ter članom organov vodenja ali nadzora nasprotne udeleženke. S. d. d. (ki je imetnica 422.557 delnic nasprotne udeleženke, kar predstavlja 9,90 % delež v osnovnem kapitalu nasprotne udeleženke) je v prijavi udeležbe poudarila, da je bila ravno ona vlagateljica vseh treh predlogov za skupščino nasprotne udeleženke za imenovanje posebnega revizorja X d. o. o., zoper katerega sedaj predlagateljica uveljavlja razloge zamenjave, da so bili tudi vsi njeni predlogi sprejeti z večino glasov delničarjev, udeleženih na skupščini ter da ima kot delničarka nasprotne udeleženke tudi izrecen in neposreden interes, da preveritev vodenja posameznih poslov nasprotne udeleženke opravi revizijska družba, ki jo je imenovala skupščina nasprotne udeleženke, katere član je. Sodna odločba v tej zadevi se tako neposredno nanaša tudi nanjo kot delničarko nasprotne udeleženke, prav tako pa utegne biti s sodno odločbo prizadet njen pravni interes.

11. Predlagateljica je v zahtevi za imenovanje drugega posebnega revizorja navedla, da je S. d. d. v zvezi s predlogi sklepov št. 9. in 10. na sami skupščini podala nasprotne predloge k prvotnim predlogom sklepov predlagateljice, v katerih je ta zahtevala, da se za posebnega revizorja zaradi preveritve vodenja posameznih poslov družbe imenuje revizijsko družbo Y d. o. o., vendar je S. d. d. podala vsebinsko popolnoma enake predloge obeh sklepov, razen v delu, ki se nanaša na revizijsko družbo, ki naj bi opravila ti posebni reviziji, kjer je S. d. d. predlagala revizijsko družbo X d. o. o. Nasprotni predlog S. d. d. je skupščina sprejela, tako da naj bi posebni reviziji po predlogu S. d. d. opravila revizijska družba X d. o. o. Predlog sklepa št. 11. je podala S. d. d. in je bil sprejet v obliki, kot je bil prvotno predlagan in objavljen.

12. Pritožnica izpostavlja, da je ravno ona predlagala imenovanje posebnega revizorja X d. o. o., zoper katerega predlagateljica v tem nepravdnem postopku uveljavlja razloge zamenjave. Skupščina nasprotne udeleženke je k točkam 9., 10. in 11. dnevnega reda na predlog pritožnice z več kot 50 % večino oddanih glasov delničarjev sprejela sklepe, da se za posebnega revizorja zaradi preveritve vodenja posameznih poslov nasprotne udeleženke imenuje revizijska družba X d. o. o. Navaja, da o imenovanju posebnega revizorja zaradi preveritve ustanovitvenih postopkov ter vodenja posameznih poslov družbe primarno odločajo delničarji na skupščini (prvi odstavek 318. člena ZGD-1). Zato imajo delničarji delniške družbe, ki so na skupščini v skladu s prvim odstavkom 318. člena ZGD-1 že odločili, koga naj se imenuje za posebnega revizorja, pravni interes, da sodelujejo v postopku sodnega imenovanja drugega posebnega revizorja, saj sklep sodišča v primeru ugoditve predlogu spremeni voljo delničarjev.

13. Po presoji pritožbenega sodišča v situaciji, kot je obravnavana, ko so delničarji nasprotne udeleženke na skupščini nasprotne udeleženke po nasprotnem predlogu delničarke S. d. d. sprejeli sklepe, da se za posebnega revizorja, ki naj preveri vodenje posameznih poslov družbe, navedenih v točkah 9. in 10., imenuje revizijsko družbo X d. o. o., namesto prvotno predlagane Y d. o. o (to je sodišče prve stopnje imenovalo z izpodbijanim sklepom) ter da se ta revizijska družba imenuje tudi zaradi preveritve vodenja posameznih poslov družbe, navedenih v točki 11. po prvotnem predlogu, S. d. d. nedvomno ima pravico do udeležbe v tem postopku. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom, kot to utemeljeno izpostavlja pritožnica, poseglo v samo vsebino sklepov št. 9., 10. in 11., ki so bili sprejeti na skupščini nasprotne udeleženke, jih (smiselno) delno spremenilo in s tem poseglo v odločitev delničarjev. Določitev posebnega revizorja (osebe oziroma družbe, ki naj opravi revizijo) je namreč del vsebine sklepov, sprejetih na skupščini. Ugotovitev sodišča prve stopnje, da se vsebina skupščinskih sklepov z izpodbijanim sklepom sodišča ni v ničemer spremenila, tako ni pravilna.

14. Ob povedanem se izkaže, da z izpodbijanim sklepom utegne biti prizadet pravni interes pritožnice.

15. Pritožbeno sodišče je glede na navedeno pritožbi S. d. d. zoper sklep z dne 6. 8. 2019 ugodilo ter navedeni sklep spremenilo tako, da je družbi S. d. d. dopustilo udeležbo v tem postopku (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) in prvim odstavkom 52. člena ZGD-1).

K pritožbi zoper sklep Ng 21/2019 z dne 24. 7. 2019

16. Pritožnica navaja, da je z vlogo z dne 28. 6. 2019 prijavila udeležbo v tem postopku in zahtevala, da se ji omogoči vpogled v spis. Po vložitvi navedene vloge je pri sodišču telefonsko večkrat prosila, da naj se ji čim prej omogoči pregled in prepis spisa, vendar je šele 25. 7. 2019 prejela obvestilo sodišča, da se ji dovoli vpogled v spis in fotokopiranje, v času uradnih ur. Pritožnica je tako lahko šele v petek 26. 7. 2019 vpogledala v spis, v ponedeljek 29. 7. 2019 pa je prejela prepis spisa in se seznanila z vsebino predloga predlagatelja. Sodišče prve stopnje pa je 24. 7. 2019 že izdalo izpodbijani sklep, s katerim je odločilo o zahtevi K. z. b. o. za imenovanje drugega posebnega revizorja. Pritožnica očita sodišču prve stopnje, da jo je prikrajšalo za pravico do seznanitve s predlogom in pravico do izjave o predlogu predlagatelja in ji kršilo pravico do udeležbe ter sodelovanja v postopku. S tem naj bi storilo bistveno kršitev določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1.

17. Kdor misli, da utegne biti s sodno odločbo prizadet njegov pravni interes, lahko ves čas postopka na naroku ali s pisno vlogo prijavi udeležbo za opravo procesnih dejanj, za katera izkaže pravni interes (prvi odstavek 22. člena ZNP-1). O prijavi udeležbe sodišče obvesti druge udeležence in jim določi rok, v katerem se lahko izjavijo o udeležbi (tretji odstavek 22. člena ZNP-1). Do pravnomočnega sklepa o zavrnitvi udeležbe se lahko oseba udeležuje postopka in se njena procesna dejanja ne morejo izključiti (šesti odstavek 22. člena ZNP-1).

18. Pritožnica utemeljeno očita sodišču prve stopnje, da je odločilo o zahtevi za imenovanje drugega posebnega revizorja, ne da bi pritožnici, ki je prijavila udeležbo že 28. 6. 2019, kar je skoraj mesec dni pred izdajo izpodbijanega sklepa, dalo možnost, da bi se udeleževala postopka in se izjavila o predlogu predlagatelja. Do pravnomočnega sklepa o zavrnitvi udeležbe se namreč oseba lahko udeležuje postopka in se njena procesna dejanja ne morejo izključiti. Da je pritožnica oseba, katere pravni interes utegne biti z izpodbijanim sklepom prizadet, pa je pritožbeno sodišče že ugotovilo. Ker sodišče prve stopnje pritožnici ni dalo možnosti, da sodeluje v postopku in se izjavi o zahtevi predlagatelja za postavitev posebnega revizorja, je s tem kršilo njeno pravico do izjave in storilo bistveno kršitev določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 in prvim odstavkom 52. člena ZGD-1. Pravica do izjave je v ZNP-1 izrecno opredeljena v 5. členu, ki pravi, da mora sodišče dati udeležencem v postopku možnost, da se izjavijo o navedbah drugih udeležencev, da sodelujejo pri izvajanju dokazov in razpravljajo o rezultatih celotnega postopka (prvi odstavek 5. člena ZNP-1).

19. Pritožbeno sodišče je glede na navedeno upoštevalo pritožbo S. d. d. zoper sklep Ng 21/2019 z dne 24. 7. 2019, ki jo je pritožnica vložila 2. 8. 2019, ko se je s sklepom (ki ji ga sodišče prve stopnje ni vročalo) seznanila, ji ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 in prvim odstavkom 52. člena ZGD-1).

20. Sodišče prve stopnje naj v ponovljenem postopku odpravi ugotovljene kršitve. Ker je pritožnica, kot to navaja sama, prepis spisa že prejela in torej razpolaga z vsemi listinami v spisu, med drugim tudi z zahtevo za postavitev posebnega revizorja, naj jo sodišče prve stopnje pozove, da v postavljenem roku poda morebitne dodatne navedbe v zvezi z zahtevo predlagatelja. Pri odpravljanju ugotovljenih kršitev naj upošteva, da je tudi v tem postopku potrebno upoštevati načelo kontradiktornosti postopka. Po izvedenem kontradiktornem postopku naj sodišče prve stopnje o zahtevi za postavitev posebnega revizorja ponovno odloči.

21. V skladu z določbo prvega odstavka 40. člena ZNP-1 vsak udeleženec sam nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 52, 52/1, 318, 318/1

Zakon o nepravdnem postopku (2019)  - ZNP-1  - člen 5, 5/1, 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.