VSL Sklep II Cp 144/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-03-20

Barbka Močivnik Škedelj (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Zvone Strajnar

vsebina sklepa o dedovanju - obseg zapuščine - skupno premoženje

Pritožnik zmotno meni, da bi sodišče v zapuščinskem postopku po očetu, ki je umrl za materjo, moralo upoštevati tudi "njeno dedno pravico". Sodišče je pravilno ugotovilo, kateri del premoženja je bilo skupno premoženje in o tem delu teče zapuščinski postopek po materi. Zato je obseg zapuščine pravilno ugotovljen, enako dedni deleži in nujni delež (214. člen ZD).

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v sklepu o dedovanju najprej ugotovilo, da je bila po pravdnem postopku, ki ga je sprožila nujna dedinja C. Č., izločena iz premoženja zapustnika polovice hiše, ki sta jo zapustnik in žena K. P. pridobila v zakonski zvezi, saj je bila o tem zahtevku sklenjena sodna poravnava med dediči. Nato je ugotovilo, da spada v zapuščino solastninski delež do 1/2 nepremičnine k.o. X, parc. št. 166/5, solastniški do 7/42 štirih parcel iz izreka, osebni avtomobil Renault 4 in morebitni neizplačani pokojninski prejemki pri Zavodu za invalidsko in pokojninsko zavarovanje. Pod točko II izreka pa je ugotovilo, da je na podlagi zapustnikove notarske oporoke z dne ... 1999, ki je bila razglašena pred sodiščem oporočni dedič: zapustnikov sin V. P. mlajši, ki prejme vso zapuščino razen avtomobila ob upoštevanju uveljavljenega nujnega deleža in vnuk M. P., ki prejme osebni avtomobil ob omejitvi uveljavljenega nujnega deleža. Ugotovilo je, da je nujna dedinja zapustnikova hčerka C. Č. do 1/4 celotne zapuščine.

2. Proti temu sklepu vlagata pritožbo oporočna dediča iz vseh pritožbenih razlogov. V sklepu manjkajo dedni deleži in tudi ni povzet obseg celotne zapuščine. Iz sklepa izhaja, da T. V. podeduje vso zapuščino razen osebnega avtomobila ob upoštevanju nujnega deleža. Potrebno je izračunati njegov delež, enako za dediča M. P. Predmet dedovanja je tudi dedna pravica po pokojni K. P. do 1/3, kar je predmet dedovanja v zapuščinskem postopku III D 3224/2011. Ta dedna pravica bi morala biti predmet tega postopka.

3. Na vročeno pritožbo nujna dedinja ni odgovorila.

5. Pritožba zmotno izhaja iz pravnega stališča, da je v tem zapuščinskem postopku združen postopek tudi po K. P., umrli ... 2011. Postopek po materi teče očitno pod drugo opravilno številko in sodišče prve stopnje teh postopkov ni združilo. Zato ne more biti predmet tega postopka dedna pravica po pokojni K. P. Sicer pa je pokojna K. P. umrla pred možem V. P., ki je umrl ... 2013 in jo je torej preživel.

6. Sodišče prve stopnje je po opravljenem pravdnem postopku na podlagi napotitve ugotovilo, da iz sodne poravnave izhaja, da je dedinja po materi, C. Č., uspešno uveljavljala, da polovica hiše ne sodi v zapuščino po očetu, ker je bil deleže matere iz naslova skupnega premoženja (primerjaj sodno poravnavo v I P 369/2015, list. št. 15). Tudi v sodni poravnavi piše, da bo predmet zapuščinskega postopka po materi obravnavan posebej. Sodišče prve stopnje pa je v delu izreka, ko ugotavlja obseg zapuščine pravilno ugotovilo, da sodi le polovica nepremičnine, ki je sicer v zemljiški knjigi vpisana na očeta, do polovice na mater. Nato je pod II ugotovilo, da sta oporočna dediča tega premoženja pritožnika. Pri tem je pri vsakem zapisano pod II izreka, da po oporoki dedujeta vso zapuščino iz prejšnje točke, razen tistega, kar dobi nujna dedinja do 1/4.

7. Zmotno meni pritožba, da mora biti v sklepu o dedovanju izračunan dedni delež oziroma, da sodi odredba o vpisu v zemljiško knjigo v izrek sklepa o dedovanju (214. člen ZD). Sodišče prve stopnje je sicer tako odredbo že dalo (list. št. 81) in po pravnomočnosti sklepa o dedovanju bo tudi tako vpisano v zemljiški knjigi. Treba je le opomniti, da se iz odredbe vidi, da bo materin delež vpisan na K. P. do 1/2.

8. Tako se izkaže, da je sodišče prve stopnje pravilno odločilo materialnopravno, pri tem pa ni zagrešilo absolutnih bistvenih kršitev določb ZPP, na katero pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti. Zato je bilo treba pritožbo zavrniti kot neutemeljeno in potrditi sklep sodišča prve stopnje (365. člen ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 214

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.