VSM Sklep I Ip 895/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-02-07

ustavitev izvršilnega postopka - pravnomočen sklep o izvršbi - načelo oficialnosti - poplačilo obveznosti - ustavitev izvršbe - faza oprave izvršbe

Sodišče prve stopnje se je povsem izognilo presoji, ali je bila izterjevana obveznost v celoti, kot izhaja iz pravnomočnega sklepa o izvršbi, poplačana. Ravnanje sodišča prve stopnje, ki je zahtevalo od upnika, da se odzove na obvestilo dolžnikovega dolžnika o realizaciji izvršbe, in na neaktivnost upnika vezalo domnevo, da za izvršbo nima več pravnega interesa, je brez pravne podlage. Upnik ima le pravico, da se o navedenem obvestilu kot procesnem gradivu izjavi, ne pa tudi dolžnost, kot jo je vzpostavilo sodišče prve stopnje skupaj s protipravno sankcijo zaradi morebitne neaktivnosti. V položaju, ko mora ravnati sodišče po uradni dolžnosti, neaktivnost strank nima pomena.

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je ustavilo izvršilni postopek.

2. Upnik v pravočasni pritožbi navaja, da sodišče prve stopnje ne bi smelo ustaviti postopka le na podlagi izjave dolžnikovega dolžnika, da je izterjevana obveznost poravnana. Sodišče je tisto, ki mora presoditi, ali je dolg poplačan. Plačane so bile le glavnice in stroški, ne pa tudi zamudne obresti. Dolžnikov dolžnik je dolžan izvršiti sklep o izvršbi v skladu s predpisi. Določila 76. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) ne dajejo podlage za ustavitev postopka v obravnavani zadevi. Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa. Pritožbenih stroškov ne priglaša.

4. Pritožnik utemeljeno meni, da sodišče prve stopnje ne bi smelo ustaviti postopka le na podlagi izjave dolžnikovega dolžnika, da je izterjevana obveznost poplačana, ampak bi moralo samo presoditi, ali je bil sklep o izvršbi v celoti izvršen.

5. Sodišče je na pravnomočni sklep o izvršbi vezano, v fazi izvršbe pa je uveljavljeno načelo oficialnosti, zato mora po uradni dolžnosti preizkusiti vsa prisilna poplačila, izvedena v okviru izvršilnega postopka. Izvršilni postopek in posledično izvršba sme teči vse do trenutka, ko je upnik poplačan glede izterjevane terjatve, ki je zajeta v pravnomočnem sklepu o izvršbi, saj je njena realizacija namen in cilj postopka (3. člen ZIZ).

6. Teorija in sodna praksa pri tem ločita ustavitev izvršbe in ustavitev oziroma konec postopka. Postopek je končan, ko stranke in drugi udeleženci ne morejo več opravljati procesnih dejanj, medtem ko se z ustavitvijo izvršbe označuje uspešen konec faze oprave izvršbe. Konec oziroma ustavitev postopka bo pomenila tudi ustavitev izvršbe, medtem ko ustavitev izvršbe ne pomeni nujno že tudi konca postopka.

7. Sodišče prve stopnje se je povsem izognilo presoji, ali je bila izterjevana obveznost v celoti, kot izhaja iz pravnomočnega sklepa o izvršbi, poplačana. Ravnanje sodišča prve stopnje, ki je zahtevalo od upnika, da se odzove na obvestilo dolžnikovega dolžnika o realizaciji izvršbe, in na neaktivnost upnika vezalo domnevo, da za izvršbo nima več pravnega interesa (dopis sodišča z dne 11. 7. 2018), je brez pravne podlage. Upnik ima le pravico, da se o navedenem obvestilu kot procesnem gradivu izjavi, ne pa tudi dolžnost, kot jo je vzpostavilo sodišče prve stopnje skupaj s protipravno sankcijo zaradi morebitne neaktivnosti. V položaju, ko mora ravnati sodišče po uradni dolžnosti, neaktivnost strank nima pomena.

8. Zaradi pojasnjenega ravnanja sodišča prve stopnje je sodišče druge stopnje pritožbi ugodilo, sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

9. Sodišče prve stopnje bo moralo v novem postopku opraviti uradni preizkus, ali je z opravljenimi poplačili s strani dolžnikovega dolžnika resnično bila poplačana obveznost, kot izhaja iz sklepa o izvršbi. Če bo ugotovilo, da določen del obveznosti ni bil poplačan, bo moralo izvršbo nadaljevati in v tej smeri dati ustrezna navodila dolžnikovemu dolžniku.

10. Odločitev o pritožbenih stroških je odpadla, ker ti niso bili priglašeni (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Rijavec, V.: Civilno izvršilno pravo. GV Založba, Ljubljana, 2003, str. 187.

Tako VSM sklep I Ip 466/2016, ki se sklicuje na sklep II Ips 125/2012 in sklepe VSL II Ip 3196/2010, II Ip 1852/2012, III Ip 2275/2015.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 3, 44, 47, 76

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.