TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep II Cp 40/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-01-28

plačilo sodne takse - prepozno plačilo sodne takse - prepozno plačilo sodne takse za pritožbo - rok za plačilo sodne takse - umik pritožbe - domneva umika pritožbe

Ker sodna taksa ni bila plačana v roku, določenem v nalogu za plačilo sodne takse, je prvostopenjsko sodišče ravnalo pravilno, ko je pritožbo štelo za umaknjeno (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom štelo za umaknjeno pritožbo tožeče stranke z 9. 10. 2019 zoper sodbo z 11. 9. 2019.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnik in navaja, da je sodno takso plačal 14. 11. 2019. Osebno se je zglasil na vložišču, kjer je pokazal plačilni nalog uslužbenki, ki je povedala, da lahko plača sodno takso. Ko ga je vprašala, če bo sodno takso plačal, je povedal, da jo bo. Uslužbenka je napisala račun, ki ga je tudi plačal. Ugotovitev sodišča, da sodna taksa ni plačana, je zato nezakonita. Tožnikova napaka pa je, da ni zahteval pisnega potrdila od blagajničarke, da lahko plača sodno takso.

4. Po določilu 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora biti ob vložitvi pritožbe plačana sodna taksa. Ta mora biti plačana najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem sodišče stranko tudi opozori na posledice neplačila sodne takse. Če sodna taksa v roku, določenem v plačilnem nalogu, ni plačana, se šteje vloga za umaknjeno.

5. Ker tožnik ob vložitvi pritožbe ni plačal sodne takse, ga je sodišče pozvalo na plačilo sodne takse in opozorilo na posledice, do katerih bo prišlo, če v 15-tih dneh sodne takse za pritožbo ne bo plačal. Tožniku je bil nalog vročen 23. 10. 2019, 15-dnevni rok za plačilo sodne takse pa je iztekel 7. 11. 2019. Tožnik je sodno takso plačal 14. 11. 2019 (račun na list. št. 53), kar je po poteku roka za plačilo sodne takse in zato prepozno.

6. Ker sodna taksa ni bila plačana v roku, določenem v nalogu za plačilo sodne takse, je prvostopenjsko sodišče ravnalo pravilno, ko je pritožbo štelo za umaknjeno (tretji odstavek 105. a člena ZPP). Pritožbene navedbe tožnika na pravilnost ugotovitev prvostopenjskega sodišča ne vplivajo. Prvostopenjsko sodišče tudi ni ugotovilo, da tožnik ni plačal sodne takse (kot navaja pritožnik), ampak, da jo je plačal prepozno.

7. Uveljavljani pritožbeni razlogi tako niso podani, niti niso podani pritožbeni razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti. Pritožbo je bilo zato treba zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (ZST-1) v 36. členu določa pogoje za vrnitev sodne takse.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2310/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-19

Brigita Markovič (preds.), Matjaž Voglar (poroč.), Irena Veter

nalog za plačilo sodne takse - vročitev plačilnega naloga - fikcija vročitve - obvestilo o opravljeni vročitvi - javna listina - izpodbijanje resničnosti dejstev iz javne listine

Obvestilo o opravljeni vročitvi je javna listina (primerjaj 224. člen ZPP), ki dokazuje pravilnost vročitve (torej dejstvo, da je bil taksni nalog tožencu vročen). Resničnost dejstev, ugotovljenih v potrdilu, bi moral toženec izpodbijati samo z določno in z dokazi podprto trditvijo o razlogih za neverodostojnost potrdila, ne pa s posplošenim, pavšalnim in povsem neizkazanim zanikanjem prejema sodne pošiljke.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da je toženčeva pritožba z dne 23. 3. 2017 umaknjena, ker toženec ni plačal sodne takse, ki je procesna predpostavka za pritožbo.

2. Zoper sklep se pritožuje toženec in navaja, da mu nalog za plačilo sodne takse ni bil vročen. Pritožba je bila iz neznanih razlogov pritožbenemu sodišču v reševanje predložena šele 9. 12. 2019.

4. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je bil taksni nalog za plačilo sodne takse za pritožbo z dne 28. 3. 2017 tožencu vročen s fikcijo po tretjem in četrtem odstavku 142. člena Zakona o pravdnem postopku

tako, da je bilo 30. 3. 2017 tožencu v hišnem predalčniku puščeno obvestilo o prispeli pošiljki; ker toženec pošiljke s taksnim nalogom ni dvignil na pošti, je bilo pisanje dne 18. 4. 2017 vloženo v njegov hišni predalčnik, s čimer se je vročitev štela za opravljeno (četrti odstavek 142. člena ZPP). Vse to je razvidno iz obvestila sodišču o opravljeni vročitvi, pripetega taksnemu nalogu na list. št. 7 spisa. Obvestilo o opravljeni vročitvi je javna listina (primerjaj 224. člen ZPP), ki dokazuje pravilnost vročitve (torej dejstvo, da je bil taksni nalog tožencu vročen). Resničnost dejstev, ugotovljenih v potrdilu, bi moral toženec izpodbijati samo z določno in z dokazi podprto trditvijo o razlogih za neverodostojnost potrdila, ne pa s posplošenim, pavšalnim in povsem neizkazanim zanikanjem prejema sodne pošiljke.

5. Tako pritožbeno sodišče ugotavlja, da toženec z ničemer ni uspel izkazati svojih pritožbenih navedb (da mu taksni nalog ni bil vročen); ker niti ne zatrjuje, da bi takso plačal, je odločitev prvostopenjskega sodišča pravilna. Ker pritožbeno sodišče tudi v okviru preizkusa po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP) ni ugotovilo kršitev, je na podlagi drugega odstavka 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

6. Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, ker jih nobena stranka ni priglasila.

Uradni list RS, št. 73/2007 – UPB-3, in nadaljnji, v nadaljevanju ZPP.

Tako sodba Vrhovnega sodišča RS II Ips 374/2000 z dne 21.2.2001; to argumentacijo povzemajo številne druge odločbe Vrhovnega in višjih sodišč.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 142/3, 142/4, 224

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep II Kp 40271/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-04-14

Branko Aubreht (preds.), Marija Bovha (poroč.), Andrej Pavlina

preklic pogojne obsodbe - preklic pogojne obsodbe zaradi neizpolnitve posebnega pogoja - podaljšanje roka za izpolnitev obveznosti - preizkusna doba

V postopku za preklic pogojne obsodbe je nov rok za izpolnitev dodatnega pogoja mogoče določiti le znotraj preizkusne dobe.

II. Oškodovanec mora plačati 30,00 EUR sodne takse.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi četrtega odstavka 506. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) zoper obsojeno M. K. ustavilo postopek za preklic pogojne obsodbe zaradi neizpolnitve v sodbi o kaznovalnem nalogu prvostopenjskega sodišča I K 40271/2016 z dne 3. 4. 2017, v izrečeni ji pogojni obsodbi naloženega dodatnega pogoja, da v roku šestih mesecev od pravnomočnosti sodbe plača oškodovani družbi T. d.o.o. znesek 1.731,67 EUR.

2. Zoper sklep se pritožuje oškodovana družba, ki ob smiselni uveljavitvi pritožbenega razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja predlaga, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi tako, da obsojenki določi nov rok za izpolnitev preostalega dolga do oškodovane družbe z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 5. 2015 dalje. V primeru, če v novo določenem ji roku obveznosti ne bo poravnala, pa se ji naj pogojna obsodba prekliče in izreče v njej določena kazen.

4. Ob preizkusu izpodbijanega sklepa v smeri pritožbenih navedb in ob upoštevanju podatkov spisa sodišče druge stopnje ugotavlja, da se oškodovana gospodarska družba neutemeljeno zavzema za določitev obsojenki novega roka za izpolnitev dodatnega pogoja naloženega ji v okviru izrečene pogojne obsodbe s sodbo o kaznovalnem nalogu. V postopku za preklic pogojne obsodbe je nov rok za izpolnitev dodatnega pogoja mogoče določiti le znotraj preizkusne dobe. Ta je v konkretnem primeru potekla dne 4. 5. 2018. Z upoštevanjem, da je po določbi drugega odstavka 62. člena KZ-1 v primeru, če obsojenec ne vrne premoženjske koristi do katere je prišel s kaznivim dejanjem, oziroma ne povrne škode, ki jo je povzročil s kaznivim dejanjem, možno najpozneje v enem letu po preteku preizkusne dobe preklicati pogojno obsodbo in izreči kazen, ki je bila določena v pogojni obsodbi, ta rok pa je potekel 4. 5. 2019, sodišče prve stopnje drugačne odločitve, kot da je postopek za preklic pogojne obsodbe zoper obsojenko ustavilo, ni moglo sprejeti.

5. Glede na obrazloženo in ker pri uradnem preizkusu izpodbijanega sklepa kršitev iz petega odstavka 402. člena ZKP ni ugotovilo, je sodišče druge stopnje pritožbo oškodovane gospodarske družbe zavrnilo kot neutemeljeno.

6. Oškodovana gospodarska družba s pritožbo ni uspela, zato mora plačati kot strošek nastal s pritožbo sodno takso po tarifni številki 74013 Zakona o sodnih taksah v znesku 30,00 EUR.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 61

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep II Ip 127/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-04-03

Zdenka Pešec (preds.), Irena Leskovšek Jurjec (poroč.), mag. Aleksander Urankar

pravočasnost plačila sodne takse - sodna taksa za ugovor - domneva umika ugovora zoper sklep o izvršbi zaradi neplačila sodne takse

Pritožbi priloženi listinski dokazi potrjujejo utemeljenost navedb, da je dolžnica v danem roku plačala dolžno sodno takso za ugovor v skladu s plačilnim nalogom.

Pritožbi se ugodi in se razveljavi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom štelo, da je umaknjen ugovor zoper sklep o izvršbi. Ugotovilo je, da dolžnica ob vložitvi ugovora zoper sklep o izvršbi ni plačala sodne takse, ki jo mora plačati po predpisih o sodnih taksah. Dolžnici je bil plačilni nalog z dne 20. 12. 2019 vročen 23. 12. 2019, rok za plačilo sodne takse je iztekel 31. 12. 2019. Dolžnica ni plačala takse niti v roku, ki ji ga je v plačilnem nalogu določilo sodišče, pri tem pa niso bili podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse.

2. Zoper ta sklep sodišča prve stopnje vlaga pritožbo dolžnica brez navedbe pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP in 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ). V pritožbi navaja, da je poravnala sodno takso po plačilnem nalogu 30. 12. 2019, torej pred iztekom roka za plačilo 31. 12. 2019. Prilaga UPN QR potrdilo o plačilu sodne takse, vplačano na Pošti ... 30. 12. 2019, na prehodni račun sodišča s sklicem, ki ga je dostavilo sodišče. Prilaga del UPN, ki ostane prejemniku plačila s strani Pošte Slovenije. Prilaga tudi potrdilo z dne 10. 2. 2020 o izvršenem plačilu 55,00 EUR z dne 30. 12. 2019 N. d.d., ki vodi bančne posle za Pošto Slovenije, in preko katere je izvršeno s plačilom gotovine na Pošti ...

3. Sodišče prve stopnje je vročilo pritožbo upniku po pooblaščencu s pozivom, odgovora ni vložil.

5. Pritožbi priloženi listinski dokazi potrjujejo utemeljenost navedb, da je dolžnica 30. 12. 2019, kar je bilo še v danem roku, plačala dolžno sodno takso 55,00 EUR za ugovor v skladu s plačilnim nalogom z dne 20. 12. 2019. Plačilo je bilo pravočasno upoštevaje domnevo pravočasnosti plačila po prvem odstavku 6.b člena Zakona o sodnih taksah, po kateri se pri plačilu sodne takse pred ponudnika plačilnih storitev šteje, da je taksa plačana v roku, določenem v plačilnem nalogu iz 34. oziroma 34.a člena tega zakona, če je denarno nakazilo prejeto v dobro prehodnega podračuna sodišča v treh delovnih dneh po izteku tega roka. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi dolžnice in razveljavilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (prvi odstavek 355. člena ZPP v zvezi s 3. točko 365. člena ZPP in 15. členom ZIZ).

6. V nadaljevanju naj sodišče prve stopnje obravnava ugovor dolžnice zoper sklep o izvršbi.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34, 34. a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC Sklep III Cpg 68/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-09-16

mag. Aleksander Urankar (preds.), Irena Leskovšek Jurjec (poroč.), Zdenka Pešec

ugovor zoper prepis zvočnega posnetka - nedovoljena pritožba - vodstvo glavne obravnave - sklepi procesnega vodstva

Sklep sodišča o ugovoru zoper prepis zvočnega posnetka sodi med sklepe, ki se nanašajo na vodstvo obravnave. Zoper te sklepe ni posebne pritožbe.

1. Sodišče prve stopnje je z v uvodu navedenim sklepom popravilo prepis zvočnega posnetka dela naroka z dne 20. 1. 2020 po ugovorih tožeče in tožene stranke.

2. Zoper ta sklep sodišča prve stopnje vlaga pritožbo tožena stranka po pooblaščeni odvetniški družbi brez navedbe pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP. V pritožbi navaja, da je sklep napačen v delu, v katerem je sodišče popravilo prepis na podlagi ugovora tožeče stranke.

4. Sklep sodišča o ugovoru zoper prepis zvočnega posnetka sodi med sklepe, ki se nanašajo na vodstvo obravnave (298. člen ZPP). Zoper te sklepe ni posebne pritožbe, ampak jih je mogoče izpodbijati le skupaj s pritožbo zoper odločbo o glavni stvari (četrti odstavek 298. člena ZPP). Strankina pravica do ugovora ni neomejena. Relevantne so samo tiste napake, pomanjkljivosti ali neskladnosti zapisnika, ki bi pozneje lahko vplivale na pravilnost in (ali) zakonitost končne odločbe, ta pa se preizkuša v postopku z rednimi in izrednimi pravnimi sredstvi. Vnaprejšnja tovrstna presoja na podlagi posebne pritožbe zoper sklep o ugovoru bi bila vsaj nesmotrna, če že ne nemogoča

. Pritožba je zato nedovoljena ne glede na pravni pouk v izpodbijanem sklepu, saj sodišče prve stopnje ne more dati stranki pravice, ki je ni v zakonu. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrglo (1. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 363. člena ZPP).

Sklep VSL I Cp 714/2018, sodba in sklep VSL I Cp 210/2016, sklep VSL I Cp 3332/2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 298, 298/4

Opr št. sodišča II stopnje: VSC Sklep I Cp 319/2025, z dne 25.09.2025, ECLI:SI:VSCE:2025:I.CP.319.2025

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1570/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-09-21

poziv na predložitev zadostnega števila izvodov vloge - dopolnitev vloge - zavrženje vloge - pravočasnost vloge - pogoji za zavrženje vloge - obrazložitev sklepa - ni razlogov o odločilnih dejstvih

Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu zgolj navedlo, "ker tožena stranka ni ravnala po nalogu sodišča, je sodišče navedeno vlogo zavrglo". Sodišče prve stopnje v obrazložitvi sklepa ni navedlo razlogov, zaradi katerih ni upoštevalo vloge toženca oziroma zaradi katerih razlogov je štelo, da je ta njegova vloga prepozna, ni navedlo tudi datumov, ki bi potrjevali ugotovitve sodišča prve stopnje, da je bila vloga prepozno vložena.

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom V P 1311/2019 z dne 31. 1. 2020 toženca pozvalo, da v roku 8 dni od prejema tega sklepa, predloži še en izvod vloge z dne 4. 1. 2020 s prilogami, ker je toženec vložil vlogo s prilogami le v enem izvodu, posebej ga je tudi opozorilo, da bo to njegovo vlogo s prilogami zavrglo, če ne bo ravnal tako, kot mu je naloženo v izreku tega sklepa.

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom vlogo toženca z dne 4. 1. 2020 zavrglo, v obrazložitvi sklepa pa le navedlo, da toženec ni ravnal po nalogu sodišča, zato je vlogo zavrglo.

3. Toženec v pritožbi navaja, da je zahtevano dokumentacijo skupaj z dopisom in prilogami sodišču poslal pravočasno, ker je poslal sodišču s priporočeno pošiljko dne 2. 3. 2020. V dokaz svojih navedb prilaga tudi potrdilo o oddaji pošiljke.

5. Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu zgolj navedlo, „ker tožena stranka ni ravnala po nalogu sodišča, je sodišče navedeno vlogo zavrglo.“ Sodišče prve stopnje v obrazložitvi sklepa ni navedlo razlogov, zaradi katerih ni upoštevalo toženčeve vloge z dne 2. 3. 2020

oziroma zaradi katerih razlogov je štelo, da je ta njegova vloga prepozna, ni navedlo tudi datumov, ki bi potrjevali ugotovitve sodišča prve stopnje, da je bila vloga prepozno vložena.

6. Iz teh razlogov se sklepa ne da preizkusiti, kar predstavlja absolutno bistveno kršitev postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

7. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ugodilo, sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje (3. točka prvega odstavka 365. člena ZPP).

8. Če bo sodišče ugotovilo, da je bila vloga toženca pravočasno poslana, ne bodo izpolnjeni pogoji za zavrženje te vloge, v nasprotnem pa bo sodišče prve stopnje moralo izdati nov sklep, v katerem bo obrazložilo in navedlo odločilne razloge, zaradi katerih je sklep zavrglo.

Najverjetneje iz razloga, ker je bila ta vloga vložena v spis po izdaji izpodbijanega sklepa, kar izhaja iz oznake l. št. na tej vlogi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 1875/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-30

zavrženje tožbe - zavrženje tožbe kot nepopolne - razlog za zavrženje tožbe - dopolnitev nepopolne tožbe - zadostno število izvodov - premalo izvodov tožbe - dohodni žig

Ker tožnik tožbe ni ustrezno popravil, je odločitev sodišča prve stopnje, sprejeta na podlagi petega odstavka 108. člena ZPP, pravilna.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo tožnika, ker je po pozivu sodišča ni ustrezno dopolnil.

2. Zoper sklep vlaga pritožbo tožnik in navaja, da je 25. 6. 2020 vložil dopolnitev tožbe v dveh izvodih ter so trditve sodišča zmotne. Ponovno prilaga dostavljeno dokumentacijo.

4. Iz podatkov spisa izhaja, da je sodišče tožnika 19. 6. 2020 pozvalo, da mora tožbo popraviti oziroma dopolniti tako, da bo vsebovala vsa dejstva, na katera opira svoj zahtevek in zanje predložiti ustrezna dokazila, pri čemer mora popravo skupaj s prilogami vložiti v toliko izvodih, kolikor jih je treba za sodišče in nasprotno stranko. Tožnik je bil hkrati opozorjen, da bo v primeru neustrezne poprave sodišče tožbo zavrglo. Tožnik se je na poziv sodišča odzval z vlogo, v kateri je opisal, koliko znaša preostanek terjatve do toženca in v spis vložil ustrezne priloge. Iz dohodnega žiga sprejemne pisarne izhaja, da je vlogo poslal v enem izvodu z enim izvodom prilog. Nasprotnih pritožbenih trditev, da je bila vloga poslana v zadostnem številu izvodov, pritožnik tudi v pritožbi ne izkaže in jim zato ni mogoče slediti.

5. Ker tožnik tožbe ni ustrezno popravil, je odločitev sodišča prve stopnje, sprejeta na podlagi petega odstavka 108. člena ZPP, pravilna.

6. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep na podlagi 2. točke 365. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1385/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-08-27

ugovor zoper plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog o odmeri sodne takse - pravilna odmera sodne takse - alternativni tožbeni zahtevek - alternativna obveznost - eventualna kumulacija - razveza kupoprodajne pogodbe - ničnost kupoprodajne pogodbe

O alternativni kumulaciji zahtevkov je mogoče govoriti le, kadar obstaja alternativna obveznost dolžnika, ki ima možnost izbire. V takšnem primeru mora biti tudi tožbeni zahtevek oblikovan alternativno, tako da dolžniku omogoča, da izbere med prvo in drugo izpolnitvijo. Ker za tak primer v obravnavani zadevi ne gre, se tožnik zmotno sklicuje na določilo tretjega odstavka 18. člena ZST-1 v delu, ki velja za alternativni tožbeni zahtevek, po katerem se sodna taksa odmeri le za najvišji postavljeni zahtevek.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugodilo ugovoru tožnika zoper plačilna naloga z 9. 6. 2020 za plačilo sodne takse v delu, ki presega znesek 5.865 EUR za primarni tožbeni zahtevek ter znesek 1.955 EUR za podredni tožbeni zahtevek, ter v tem delu plačilna naloga razveljavilo in višino sodne takse za postopek pred sodiščem prve stopnje določilo na novo.

2. Zoper sklep vlaga pritožbo tožnik. Navaja, da v obravnavani zadevi zahteva razvezo pogodbe oziroma ugotovitev njene ničnosti. V obeh primerih morata stranki vrniti tisto, kar sta prejeli. Namen tožnika bo dosežen tako s primarnim kot s podrednim zahtevkom, to pa pomeni, da gre za alternativni zahtevek in se zanj plača sodna taksa zgolj za zahtevek, za katerega je predpisana v najvišji višini. S kumuliranjem sodnih taks je tožeči stranki kršena pravica do sodnega varstva ter enako varstvo pravic.

4. Sodišče prve stopnje je pri odmeri sodne takse pravilno upoštevalo, da je tožnik v tožbi tožbena zahtevka uveljavljal z eventualno kumulacijo, tako da je primarno zahteval razvezo kupoprodajne pogodbe, podredno pa njeno ničnost. O alternativni kumulaciji zahtevkov je mogoče govoriti le, kadar obstaja alternativna obveznost dolžnika, ki ima možnost izbire. V takšnem primeru mora biti tudi tožbeni zahtevek oblikovan alternativno, tako da dolžniku omogoča, da izbere med prvo in drugo izpolnitvijo. Ker za tak primer v obravnavani zadevi ne gre, se tožnik zmotno sklicuje na določilo tretjega odstavka 18. člena ZST-1 v delu, ki velja za alternativni tožbeni zahtevek, po katerem se sodna taksa odmeri le za najvišji postavljeni zahtevek. Tožniku s pravilno uporabo določila Zakona o sodnih taksah tudi niso bile kršene ustavne pravice, saj je obravnavan enako kot ostali taksni zavezanci v primerljivih primerih in ima v primeru nezmožnosti plačila možnost zahtevati njegovo (delno) oprostitev.

5. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep na podlagi 2. točke 365. člena ZPP.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 18, 18/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.