VSK Sklep Cpg 191/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-01-08

mag. Jana Petrič (preds.), mag. Gorazd Hočevar (poroč.), mag. Peter Baša

izbris družbe iz sodnega registra brez likvidacije - upravičen predlagatelj

ZFPPIPP pa je v 7. poglavju (členi od 424 do 444.a) uredil poseben institut izbrisa pravne osebe iz sodnega registra brez likvidacije, katerega glavna značilnost je v tem, da predstavlja postopek prenehanja pravne osebe in njen izbris iz sodnega registra brez izrecno izražene volje zakonitih organov te pravne osebe.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog predlagatelja za začetek postopka izbrisa subjekta vpisa G. g. d.o.o. iz sodnega registra brez likvidacije.

2. Zoper ta sklep se je zaradi zmotne uporabe materialnega prava in zmotne ugotovitve dejanskega stanja pritožil predlagatelj in predlagal pritožbenemu sodišču, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje sodišču prve stopnje oziroma samo spremeni izpodbijani sklep registrskega sodišča. V pritožbi opozarja, da je predlagatelj v predlogu jasno obrazložil, da subjekt vpisa na registriranem poslovnem naslovu Č. K. 23, Č. K. ne posluje in je neznan, prav tako pa na tem naslovu ne sprejema uradnih pošiljk. Predlagatelj je v predlogu jasno zatrjeval zakonski dejanski stan iz 2. točke prvega odstavka 427. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP). V tej zvezi se pritožnik sklicuje tudi na sodno prakso, to je na odločitev VSM sklep I Cpg 279/2017 z dne 4.1.2018.

4. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje v obravnavani zadevi pravilno in popolno ugotovilo vsa pravno pomembna dejstva, na tako ugotovljeno dejansko stanje pa tudi pravilno uporabilo materialno pravo. Pri tem prav tako ni zagrešilo nobene bistvene kršitve določb pravdnega postopka, na katere mora paziti pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti.

5. Vsaka gospodarska družba lahko preneha na prostovoljen način (potek časa, odločitev družbenikov), praviloma po izvedenem postopku redne likvidacije (členi od 403 do 424 Zakona o gospodarskih družbah – ZGD-1), lahko pa tudi po skrajšanem postopku (členi od 425 do 429 ZGD-1). Po izvedbi teh dveh postopkov prostovoljnega prenehanja gospodarske družbe vedno sledi tudi izbris družbe iz sodnega registra. ZFPPIPP pa je v 7. poglavju (členi od 424 do 444.a) uredil poseben institut izbrisa pravne osebe iz sodnega registra brez likvidacije, katerega glavna značilnost je v tem, da predstavlja postopek prenehanja pravne osebe in njen izbris iz sodnega registra brez izrecno izražene volje zakonitih organov te pravne osebe. Zato je treba ta institut že po naravi stvari jemati skrajno resno in občutljivo ter ga v vsakem primeru tolmačiti ozko (kot izjemo), posebej takrat, ko registrsko sodišče odloča o izbrisu brez likvidacije na predlog upravičene osebe

6. Izbrisni razlog je materialnopravna predpostavka za začetek in vodenje postopka izbrisa iz sodnega registra brez likvidacije. Zakon (ZFPPIPP) v prvem odstavku 427. člena opredeljuje tri izbrisne razloge: 1) če pravna oseba preneha poslovati in nima premoženja in je izpolnila vse svoje obveznosti, 2) če ne posluje na registriranem poslovnem naslovu in 3) če obstajajo drugi pogoji, ki jih drug zakon določa kot drug razlog za izbris. Vendar pa registrsko sodišče odloči o začetku postopka izbrisa, če so izpolnjene domneve izbrisnega razloga iz drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP, bodisi po uradni dolžnosti na podlagi obvestila o obstoju domneve izbrisnega razloga iz 1. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP (domneva se, da je pravna oseba prenehala poslovati, nima premoženja in je izpolnila vse svoje obveznosti, če v dveh zaporednih poslovnih letih ni predložila pristojni organizaciji svojega letnega poročila - prvi odstavek 428. člena ZFPPIPP), bodisi 1) po uradni dolžnosti na podlagi obvestila sodišča, drugega organa ali osebe z javnimi pooblastili o obstoju domneve izbrisnega razloga iz 1. in 3. alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP (domneva se, da pravna oseba ne posluje na registriranem poslovnem naslovu: a) če na tem naslovu ne sprejema uradnih poštnih pošiljk in je na tem naslovu neznana ali b) če poslovni naslov ne obstaja); ali 2) na predlog upravičene osebe, ki je lastnica objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe na podlagi obstoja domneve izbrisnega razloga iz 2. alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP (domneva se, da pravna oseba ne posluje na registriranem poslovnem naslovu, ker ji lastnik objekta, katerega je druga oseba, ni dal dovoljenja za poslovanje na tem naslovu). Pravna podlaga za takšen zaključek temelji na namenski oziroma sistemsko-logični razlagi določb 428. člena v zvezi s 431. in 433. členom ZFPPIPP. Logično je namreč, da subjekti iz drugega odstavka 428. člena ZFPPIPP lahko registrsko sodišče obveščajo le o okoliščinah iz 1. in 3. alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP, saj z notranjim razmerjem med lastnikom objekta (na katerem je registriran poslovni naslov pravne osebe) in pravno osebo niso seznanjeni. Zato je v ZFPPIPP v prvem odstavku 433. člena priznana procesna legitimacija za vložitev predloga za začetek postopka izbrisa osebi, ki je lastnik objekta na naslovu, ki je v sodni register vpisan kot poslovni naslov pravne osebe

7. V 431. členu ZFPPIPP je urejen postopek odločanja o začetku postopka izbrisa. Ta se praviloma izvede po uradni dolžnosti, na predlog pa le v primeru upravičenega predlagatelja po 433. členu, to je lastnika poslovnega prostora, kadar gre za izbris na podlagi domneve iz 2. alineje 2. točke drugega odstavka 427. člena ZFPPIPP. Na podlagi trditev, da družba na registriranem naslovu ne posluje oz. je neznana oz. ne sprejema uradnih pošiljk, po oceni pritožbenega sodišča ni mogoče začeti postopka izbrisa iz sodnega registra brez likvidacije na predlog

. Res je sicer, da je v sodni odločbi VSM sklep I Cpg 279/2017 zavzeto drugačno pravno stališče, vendar pa ta odločitev po oceni pritožbenega sodišča ne predstavlja ustaljene sodne prakse, na katero bi bilo pritožbeno sodišče vezano.

8. Iz teh razlogov je pritožbeno sodišče pritožbo predlagatelja zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 39. člena Zakona o sodnem registru – ZSReg v zvezi s 429. členom ZFPPIPP).

Primerjaj VSL sklep IV Cpg 821/2015 in VSL sklep IV Cpg 523/2016.

Enako VSK sklep Cpg 193/2017, VSL sklep IV Cpg 821/2015, VSL sklep IV Cpg 523/2016.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (uradno prečiščeno besedilo) (2014) - ZFPPIPP-UPB8  - člen 427, 427/1, 427/2, 428, 428/1, 431, 433, 433/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.