VSM Sklep R 36/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-09-01

Branko Reisman (preds.), Milena Šteharnik (poroč.), mag. Igor Strnad

ustalitev pristojnosti - stvarna pristojnost

Pritrditi je Okrajnemu sodišču v Mariboru, da je v predmetni zadevi že prišlo do ustalitve pristojnosti. ZPP namreč v drugem odstavku 19. člena določa, da se lahko sodišče prve stopnje po uradni dolžnosti izreče za stvarno nepristojno ob predhodnem preizkusu tožbe, pozneje pa na ugovor tožene stranke, ki ga poda najkasneje v odgovoru na tožbo, vendar le do razpisa glavne obravnave.

Stvarno pristojno sodišče v zadevi III P 362/2020 je Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Mariboru je na podlagi 25. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) sprožilo spor o pristojnosti. Okrožno sodišče v Mariboru se je s sklepom I Pg 549/2019 z dne 17. 2. 2020 neutemeljeno izreklo za stvarno nepristojno za odločanje o predmetni tožbi. V zadevi je namreč že prišlo do ustalitve pristojnosti in bi se zadeva morala obravnavati pred Okrožnim sodiščem v Mariboru. Tožba je bila vložena pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, to se je s sklepom I P 486/2018 z dne 12. 9. 2018 že izreklo za nepristojno, saj gre za gospodarsko zadevo iz pristojnosti okrožnega sodišča. Okrožno sodišče je zadevo obravnavalo in izdalo sodbo, v kateri je zavrnilo ugovor prvotožene stranke glede pristojnosti. Navedeno sodbo je Višje sodišče v Mariboru s sklepom z dne 9. 10. 2019 razveljavilo in vrnilo (istemu) sodišču prve stopnje v novo sojenje. Šele v novem sojenju je okrožno sodišče izdalo citiran sklep, da ni pristojno in zadevo vrnilo Okrajnemu sodišču v Mariboru.

2. Za odločitev v obravnavani zadevi je stvarno pristojno Okrožno sodišče v Mariboru.

3. Pritrditi je Okrajnemu sodišču v Mariboru, da je v predmetni zadevi že prišlo do ustalitve pristojnosti. ZPP namreč v drugem odstavku 19. člena določa, da se lahko sodišče prve stopnje po uradni dolžnosti izreče za stvarno nepristojno ob predhodnem preizkusu tožbe, pozneje pa na ugovor tožene stranke, ki ga poda najkasneje v odgovoru na tožbo, vendar le do razpisa glavne obravnave. Kot izhaja iz spisa zadeve, je okrožno sodišče v predmetni zadevi, ne samo razpisalo glavno obravnavo, temveč tudi že izdalo sodbo, ki pa je bila kasneje s strani sodišča druge stopnje razveljavljena zaradi procesnih kršitev (vendar ne iz razloga, da okrožno sodišče ne bi bilo stvarno pristojno). V razveljavljeni sodbi se je okrožno sodišče tudi že izreklo, da je ugovor tožene stranke glede stvarne pristojnosti neutemeljen in povzelo razloge iz sklepa Okrajnega sodišča v Mariboru z dne 12. 9. 2018.

4. Glede na navedeno se Okrožno sodišče v Mariboru več ne more izreči za stvarno nepristojno in zadeve odstopiti v reševanje Okrajnemu sodišču v Mariboru, saj je s tem prepozno. Spor o pristojnosti bi lahko Okrožno sodišče v Mariboru sprožilo takrat, ko mu je zadeva bila prvotno odstopljena s strani Okrajnega sodišča v Mariboru, česar pa ni storilo. Sodišče druge stopnje je zato v tem kompetenčnem sporu odločilo, da bo v zadevi sodilo Okrožno sodišče v Mariboru (prvi odstavek 25. člena ZPP).

5. Sicer pa je ob upoštevanju subjektivitete pravdnih strank in same vsebine spora tega potrebno obravnavati po pravilih, ki veljajo za gospodarski spor. Pravila o postopku v gospodarskih sporih namreč veljajo tudi, kadar so v sporu poleg oseb iz prvega odstavka 481. člena ZPP

kot sosporniki iz 1. točke prvega odstavka 191. člena ZPP udeležene še druge osebe (484. člen ZPP). Tako so tožeča stranka ter drugotožena stranka gospodarski družbi, tretjetožena stranka je lokalna skupnost, le prvotožena stranka je fizična oseba. Kot je tudi že pojasnilo v svojem predlogu Okrajno sodišče v Mariboru, v danem primeru tudi ne gre za spor o stvarni pravici, saj tožeča stranka zase ne uveljavlja stvarnopravnih upravičenj, ampak kot upnik v primeru, ko nepremičnina, na katero predlaga izvršbo, ni vpisana na dolžnika, zahteva le vpis pravice na dolžnika in s tem na zakonsko dovoljen način izjemoma posega v tuje obligacijsko razmerje, izključno z namenom doseči možnost poplačila svoje terjatve v izvršilnem postopku.

Sodišče druge stopnje je vpogledalo tudi v sklep Višjega sodišča v Mariboru Rg 51/2019 z dne 15. 10. 2019, ki je naveden v sklepu Okrožnega sodišča v Mariboru z dne 17. 2. 2020, vendar tudi pri tem ugotavlja, da ne gre za enako pravno vprašanje, saj se navedeni sklep nanaša na vprašanje, ali spor poteka v zvezi s stečajnim postopkom.

Gospodarska družba, zavod, zadruga, država ali samoupravna skupnost, samostojni podjetniki.

O tem izrecno VS RS v sklepu I R 160/2012 z dne 8. 11. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 19, 19/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.