VSL Sklep Cst 235/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-08

Nada Mitrović (preds.), Renata Horvat (poroč.), Vesna Jenko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - STEČAJNO PRAVO

postopek prisilne likvidacije - nasprotje med izrekom in obrazložitvijo

Glede na zaprtje transakcijskega računa in dejstvo, da se dolžnik o predlogu upnice ni izjavil, je sodišče prve stopnje zaključilo, da poslovodstvo družbe ne deluje več kot šest mesecev, kar je upnica zatrjevala v predlogu, ki ga je utemeljevala z obstojem dejanskega stanu iz tretje alineje prvega odstavka 402. člena ZGD-1. Ne glede na navedeno je sodišče prve stopnje ocenilo, da niso podani pogoji za izvedbo likvidacije, češ da je osrednja predpostavka za izvedbo te, da likvidacijska masa zadošča za popolno poplačilo upnikov. Pojasnilo je, da ima upnica pravico predlagati stečajni postopek, kjer bodo upniki poplačani sorazmerno. V izreku izpodbijanega sklepa pa je sodišče prve stopnje napisalo, da se zavrne predlog upnice za začetek stečajnega postopka nad dolžnikom. Obstaja torej nasprotje med izrekom sklepa in njegovo obrazložitvijo, kar predstavlja bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlog upnice Republike Slovenije (MF FURS Finančni urad X) za začetek stečajnega postopka nad dolžnikom L., d. o. o., K., zavrnilo.

2. Upnica je proti sklepu pravočasno vložila pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da njenemu predlogu za začetek postopka prisilne likvidacije nad dolžnikom ugodi, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

4. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je upnica Republika Slovenija vložila predlog za začetek postopka prisilne likvidacije nad dolžnikom. Glede na zaprtje transakcijskega računa in dejstvo, da se dolžnik o predlogu upnice ni izjavil, je sodišče prve stopnje zaključilo, da poslovodstvo družbe ne deluje več kot šest mesecev, kar je upnica zatrjevala v predlogu, ki ga je utemeljevala z obstojem dejanskega stanu iz tretje alineje prvega odstavka 402. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1).

Ne glede na navedeno pa je sodišče prve stopnje ocenilo, da niso podani pogoji za izvedbo likvidacije, češ da je osrednja predpostavka za izvedbo te, da likvidacijska masa zadošča za popolno poplačilo upnikov. Navedlo je, da predlagateljica ni dokazala, da ima dolžnik dovolj premoženja za poplačilo njene terjatve v višini 300.639,56 EUR, kaj šele za poplačilo morebitnih drugih upnikov ter da je zato njen predlog za začetek postopka prisilne likvidacije nad dolžnikom zavrnilo. Pojasnilo je, da ima upnica pravico predlagati stečajni postopek, kjer bodo upniki poplačani sorazmerno. V izreku izpodbijanega sklepa pa je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog upnice za začetek stečajnega postopka nad dolžnikom.

Obstaja torej nasprotje med izrekom sklepa in njegovo obrazložitvijo, kar predstavlja bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

5. Pritožbeno sodišče je glede na navedeno pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

6. Sodišče prve stopnje naj v ponovljenem postopku odpravi ugotovljeno kršitev in ponovno odloči o predlogu upnice za začetek postopka prisilne likvidacije nad dolžnikom.

Po tej določbi družba preneha, če poslovodstvo ne deluje več kot šest mesecev.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 402, 402/1, 402/1-3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.