VSL Sklep I Cp 1501/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-09-22

postopek za ureditev meje - sklep o odmeri izvedenine - plačilo izvedenine - stroški v nepravdnem postopku - stroški v postopku za ureditev meje - delitev stroškov - zakonska podlaga za delitev stroškov - mejaš kot stranka v postopku - narok za ureditev meje - sklenjena sodna poravnava - učinek pravnomočnosti - razveljavitev sodne poravnave - predmet sodne poravnave - soglasje k sklenitvi sodne poravnave

Navedbe predlagateljice v odgovoru na pritožbo, da je pritožba prvega nasprotnega udeleženca nedopustna in prepozna, so pravilne v toliko, da takšne pritožbe ne bi mogel vložiti zoper sklenjeno sodno poravnavo, ki ima učinke pravnomočne sodbe in je zato zoper njo mogoče le izredno pravno sredstvo razveljavitve sodne poravnave. A prvi nasprotni udeleženec pritožbe ni vložil zoper sklenjeno sodno poravnavo, ampak zoper sklep o odmeri izvedenskih stroškov, kar ni bilo predmet sklenjene poravnave.

Drugi nasprotni udeleženec je v postopku moral sodelovati, saj to terjajo pravila, ki urejajo nepravdni postopek oziroma postopek za ureditev meje. Meja pa se je dejansko urejala med predlagateljico in prvim nasprotnim udeležencem, zato sodišče drugemu nasprotnemu udeležencu stroškov pravilno ni naložilo.

I. Pritožba se zavrne in se sklep v izpodbijanem stroškovnem delu, to je v VI. točki izreka, potrdi.

II. Prvi nasprotni udeleženec je dolžan predlagateljici povrniti 74,66 EUR pritožbenih stroškov, v 15 dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka izpolnitvenega roka do plačila.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje sodnemu izvedencu geodetske stroke odmerilo izvedenino vključno z DDV (I., II., III. in IV. točka izreka), predlagateljici je naložilo plačilo še v višini 10,50 EUR (V. točka izreka), prvemu nasprotnemu udeležencu pa je naložilo, da je dolžan predlagateljici povrniti 530,25 EUR stroškov postopka. Takšno odločitev je sprejelo, ker je skupni znesek izvedenine določilo na 1.010,50 EUR, predlagateljica pa je že založila 1.000 EUR. Za stroške postopka je bremenilo predlagateljico in prvega nasprotnega udeleženca vsakega do polovice, glede na temeljno pravilo, da se stroški delijo po dolžini meje, drugega nasprotnega udeleženca pa je oprostilo plačila stroškov postopka, saj je ugotovilo, da je bil tromejaš, ki je v postopku moral biti udeležen, v noben primeru pa ni bil iniciator postopka.

2. Nasprotni udeleženec sklep izpodbija v delu, ki mu nalaga plačilo, in najprej uveljavlja postopkovno kršitev, ker ni dobil vabila na narok za ureditev meje na kraju samem 11. 2. 2020. Nadalje obrazloži, da je na naroku kraju samem pojasnjeval sodnemu izvedencu geometru glede mejnikov, na koncu pritožbe pa navaja, da ne soglaša s plačilom 50 % stroškov meritev, saj ni sprožil postopka za ureditev meje, le želel je obnoviti obstoječo vrtno ograjo, za kar lahko predloži dokumente.

3. V odgovoru na pritožbo predlagateljica navaja, da je nedopustna in prepozna, saj je bila sklenjena sodna poravnava, prav tako pa je pravilna odločitev glede delitve stroškov, saj je postopek tekel izključno zaradi nasprotovanja prvega nasprotnega udeleženca, ki se tudi v pritožbi poslužuje sprenevedanja in pretvarjanja dejstev postopka. Predlaga zavrženje pritožbe in priglaša pritožbene stroške.

5. Navedbe predlagateljice v odgovoru na pritožbo, da je pritožba prvega nasprotnega udeleženca nedopustna in prepozna, so pravilne v toliko, da takšne pritožbe ne bi mogel vložiti zoper sklenjeno sodno poravnavo, ki ima učinke pravnomočne sodbe in je zato zoper njo mogoče le izredno pravno sredstvo razveljavitve sodne poravnave.

A prvi nasprotni udeleženec pritožbe ni vložil zoper sklenjeno sodno poravnavo, ampak zoper sklep o odmeri izvedenskih stroškov, kar ni bilo predmet sklenjene poravnave.

6. Ker so vse tri stranke postopka, tudi prvi nasprotni udeleženec, na naroku kraju samem za ureditev meje 11. 2. 2020 sklenile sodno poravnavo (list. št. 45 sodnega spisa, odpravek sodne poravnave - list. št. 55) so pritožbene navedbe glede postopkovnih kršitev, da prvi nasprotni udeleženec vabila na narok ni dobil (kar je sicer res, a je tudi res, da je na naroku sodeloval in poravnavo podpisal) ter glede dejanskega stanja v zvezi z izmerami nedopustne in nerelevantne. Zato pritožbeno sodišče na njih ne odgovarja. S tem, ko je prvi nasprotni udeleženec soglašal s sklenitvijo sodne poravnave, so bile ugotovitve izvedenca z njegove strani sprejete. Kot rečeno, bi lahko sodno poravnavo izpodbijal z izrednim pravnim sredstvom le pod zakonsko določenimi pogoji.

7. Pravilno je sodišče odločilo tudi o delitvi stroškov postopka. Iz podatkov spisa izhaja, da je prvi nasprotni udeleženec v odgovoru predlogu predlagateljice oporekal in je bil iz tega razloga potreben postopek za ureditev meje. Drugi nasprotni udeleženec je v postopku moral sodelovati, saj to terjajo pravila, ki urejajo nepravdni postopek oz. postopek za ureditev meje. Meja pa se je dejansko urejala med predlagateljico in prvim nasprotnim udeležencem, zato sodišče drugemu nasprotnemu udeležencu stroškov pravilno ni naložilo.

8. Ob povedanem je sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep v izpodbijanem delu potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v povezavi s 37. členom ZNP).

9. Ker prvi nasprotni udeleženec s pritožbo ni uspel, mora predlagateljici povrniti stroške za odgovor na pritožbo, kar predstavlja nagrado v višini 100 točk (za druge sklepe) in znaša 60 EUR, 2 % materialni stroški znašajo 1,2 EUR, 22 % DDV na oboje pa 13,46 EUR, skupaj 74,66 EUR.

Skladno s 366.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v povezavi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP) - vrednost izpodbijanega dela znaša 530,25 EUR.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 392

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 139

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 173

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.