VSM Sklep III Cp 765/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-27

Vlasta Polanec (preds.), Branko Reisman (poroč.), Dita Mlakar

namestitev otroka v zavod - psihosocialne težave otroka - ogroženost otroka - otrokova korist - načelo najmilejšega ukrepa

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Nasprotna udeleženca krijeta sama svoje pritožbene stroške.

1. Z izpodbijanim sklepom je prvostopno sodišče sina nasprotnih udeležencev Š. S., EMŠO: ..., namestilo za obdobje treh let v Vzgojni dom V. (točka I in II izreka). Vsakega od nasprotnih udeležencev je zavezalo k plačevanju preživnine za otroka v znesku 50,00 EUR (točka III in IV izreka). Pod točko V izreka je otroku postavilo skrbnika in za skrbnika imenovalo CSD P., katerega naloga je odprtje računa za otroka, na katerega se bo nakazovala preživnina, ter pomoč otroku pri razpolaganju in morebitni izvršbi v primeru neplačevanja preživnine. Nadalje je v točki VI izreka določilo stike med staršema in otrokom, in sicer potekajo ti tri vikende na mesec od petka do nedelje na domu staršev, zimske, prvomajske, jesenske, božično novoletne počitnice in velikonočne praznike preživi otrok doma pri družini. Poletne počitnice prvih 10 dni v mesecu juliju ter zadnjih 10 dni v mesecu avgustu otrok biva v zavodu, preostanek počitnic pa preživi na domu svojih staršev. Stiki se izvajajo pod pogojem, da otrok ne krši hišnega reda in pravil vzgojnega zavoda. Predlagatelj je dolžan enkrat letno posredovati poročilo sodišču o izvajanju načrta pomoči družini Š. (točka VII izreka). V točki VIII izreka pa je odločilo, da udeleženci postopka krijejo sami svoje stroške postopka.

2. Prvostopni sklep s pritožbo izpodbijata nasprotna udeleženca. V pritožbi navajata, da je sodišče otroku izreklo prekomeren ukrep. Glede na ugotovljene otrokove vedenjske motnje bi zadostoval izrek milejšega ukrepa. Za otroka je najbolje in v največjo korist da ostane v svoji družini na katero je navezan. Namestitev otroka v zavod bo nanj imela kvečjemu negativne posledice, ker se bo tam srečal s starejšimi otroki in bo od njih prevzel slabe navade. Starša sta sposobna sama poskrbeti za svojega sina in za vzgojo otroka ni potrebna njegova namestitev v zavod. Pritožbenemu sodišču predlagata razveljavitev izpodbijanega sklepa, podrejeno izrek milejšega ukrepa. Priglašata pritožbene stroške.

3. Predlagatelj ni vložil odgovora na pritožbo.

5. Na podlagi prvega odstavka 175. člena Družinskega zakonika (v nadaljevanju DZ) lahko sodišče otroka namesti v zavod zaradi njegovih psihosocialnih težav, ki se kažejo kot vedenjske, čustvene, učne ali druge težave v odraščanju otroka. Psihosocialne težave morajo biti take, da ogrožajo otroka, ki se namesti v zavod, ali pa take, da so zaradi njih ogroženi drugi otroci v družini. Pri namestitvi otroka v zavod ni pomembno, ali so starši krivi za otrokove psihosocialne težave. Odločilno je, da je namestitev otroka v zavod v otrokovo korist. Namen namestitve otroka v zavod je odprava otrokovih psihosocialnih težav in s tem preprečitev nadaljnjega ogrožanja otroka. Pri izreku navedenega ukrepa je potrebno upoštevati pravilo najmilejšega ukrepa pri izbiri ukrepa za varstvo koristi otroka (156. člen DZ).

6. Prvostopno sodišče je izhajajoč iz navedenih materialnopravnih podlag na podlagi strokovnega poročila CSD, poročila OŠ B., kjer se je do namestitve v zavod otrok šolal, poročil PP M. S., poročil Vzgojnega doma V. ter izdelanega načrta pomoči družini in otroku pristojnega CSD, pravilno odločilo, da je zaradi koristi otroka le-tega potrebno namestiti v Vzgojni dom V.. Na podlagi navedenih dokazov prvostopno sodišče povsem pravilno ugotavlja, da ima otrok psihosocialne težave, ki se kažejo kot hujše vedenjske in čustvene pa tudi učne težave pri njegovem odraščanju. Otrok je že vse od leta 2017 dalje (družina v kateri živi otrok pa že od prej) spremljan po pristojnem CSD in tudi preko strokovnih služb v osnovni šoli, kjer se enotno ugotavlja, da je otrok zelo verbalno in tudi fizično nasilen zoper sošolce, verbalno in fizično agresijo pa je izkazoval tudi proti učiteljem. Sošolce je ustrahoval ter z njimi fizično obračunaval (v šolo je celo prinesel elektrošoker), nenehno je motil pouk, tako da se ta ni mogel v razredu nemoteno izvajat, poskušal je celo fizično obračunavati z učiteljico, zaradi česar je morala celo posredovati policija. Izven šole je bil otrok udeležen pri kriminalni dejavnosti (ravnanja zoper javni red in mir, kazniva dejanja tatvine, nasilniškega obnašanja, velike tatvine, ropa, hude telesne poškodbe), katera je obravnavala policija in ki so se zoper otroka glede na njegovo starost in s tem povezano kazensko odgovornost zaključila s poročili policije. Že sama navedena ravnanja izkazujejo najmanj hude vedenjske psihosocialne težave otroka. Otrok (tako iz poročil CSD, šole in Vzgojnega doma V.

) pa ima tudi čustvene in učne težave. V posledici navedenih izkazanih psihosocialnih težav je otrok ogrožen v svojem nadaljnjem odraščanju in teh težav pri otroku ni mogoče odpraviti z drugim ukrepom kot z namestitvijo v zavod, kjer za otrokove koristi in razvoj pri njegovem odraščanju skrbijo posebej usposobljeni učitelji in ostalo strokovno osebje. Milejši ukrep, npr. nadzor pristojnega CSD nad izvajanjem starševske skrbi, pa v obravnavanem primeru ne pride v poštev, ker sta otrok in njegova družina dejansko že več let spremljana preko pristojnega CSD in izobraževalnih institucij (osnovne šole), pa to ni dalo nobenega pravega rezultata pri odpravi vedenjskih težav otroka. Za odpravo otrokovih psihosocialnih težav pa tudi nista primerna njegova roditelja, kot zatrjuje pritožba, ker sta ta sama povedala, da otroka ne moreta več vzgojno in vedenjsko obvladovati.

7. Po obrazloženem, in ker pritožbeno sodišče ob preizkusu izpodbijanega sklepa v skladu z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP) v zvezi s 366. členom in drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ni ugotovilo uradoma upoštevne kršitve določb postopka ali nepravilne uporabe materialnega prava je o pritožbi odločilo, kot je razvidno iz izreka tega sklepa (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP).

8. Nasprotna udeleženca s pritožbo nista uspela in zato krijeta sama svoje pritožbene stroške.

Otrok se od 21. 12. 2019 že nahaja v Vzgojnem domu V. na podlagi začasne odredbe sodišča.

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 156, 175, 175/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.