VSL Sklep I Ip 138/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-07

IZVRŠILNO PRAVO - PRAVO VREDNOSTNIH PAPIRJEV

izvršba na podlagi priložene menice - podpis meničnega zavezanca - parafa - veljavnost menice

Kot podpis meničnega zavezanca šteje vsak materialni znak na menici, ki je namenjen identifikaciji osebe, ki je takšno stvar zapisala na papir skladno z običaji države.

I. Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za nov sklep.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje predlog upnika z dne 29. 11. 2019 za izvršbo na podlagi priložene menice zavrnilo (I. točka izreka sklepa) in zahtevek upnika za povrnitev odvetniških stroškov ter stroškov plačila sodnih taks za predlog za izvršbo z dne 29. 11. 2019 zavrnilo (II. točka izreka sklepa).

2. Zoper sklep se po pooblaščencu pravočasno pritožuje upnik. Navaja, da odločitev sodišča ni skladna s sodno prakso in 8. točko prvega odstavka 1. člena ter 7. točko prvega odstavka 107. člena Zakona o menici (ZM). Na podpisani menici ni oznake, da bi šlo za pravno osebo, zato se skladno s sodno prakso šteje, da je menico podpisala fizična oseba. Morebitne nejasnosti v zvezi s podpisom fizične osebe ne morejo povzročiti neveljavnosti menice. Čitljiva navedba imena, priimka in naslova ni neposredni pogoj za veljavnost podpisa. Menico je lastnoročno podpisal dolžnik, zato so izpolnjeni pogoji za dovolitev izvršbe. Posledično je upnik upravičen do povračila stroškov predloga za izvršbo. Priglaša pritožbene stroške.

4. Višje sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

5. Sodišče prve stopnje je svojo odločitev utemeljilo z obrazložitvijo, da menični standardi in sodna praksa zahtevajo, da mora transant, fizična oseba, menico ročno podpisati z imenom in priimkom in ni dovoljeno, da samo parafira oziroma da svoj znak, prav tako ni dovoljen podpis z inicialkami ali faksimile podpisa. Ni sicer bistveno, ali oseba dejansko obstaja ali je podpis resničen, dovolj je, da gre za osebo, ki je mogoča. Na predmetni menici je v rubriki trasant na licu menice, spodaj desno pod meničnim besedilom, podpis kot nečitljiva parafa, iz katere ni mogoče ugotoviti, ali gre za podpis pravne ali fizične osebe, prav tako se iz parafe ne da razbrati imena in priimka ali vsaj priimka podpisnika, tako da ni mogoče ugotoviti, kdo je menico podpisal kot trasant. Zato je priložena menica neveljavna. Predlog za izvršbo je sodišče zato zavrnilo kot neutemeljen, posledično pa upniku tudi ni priznalo stroškov predloga.

6. Bistvena sestavina menice je podpis meničnega zavezanca in vsako menico mora podpisati njen izdajatelj - trasant (3. člen ZM). Sodišče prve stopnje se v razlogih sicer sklicuje na menične standarde in sodno prakso, ki je ne citira, vendar pa v sodni praksi ni potrjenih tako strogih stališč glede podpisa, kot jih je v svoji odločitvi sprejelo sodišče prve stopnje. ZM značilnosti podpisa ne določa natančno, vendar pa je sodna praksa zavzela stališče, da kot podpis šteje vsak materialni znak na menici, ki je namenjen identifikaciji osebe, ki je takšno stvar zapisala na papir skladno z običaji države (tako sklep VSL III Ip 3096/2012

). V tej fazi postopka so predpostavke za dovolitev izvršbe izpolnjene, zato odločitev sodišča prve stopnje ni pravilna.

7. Utemeljeni pritožbi je višje sodišče ugodilo in sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

8. Odločitev o stroških pritožbenega postopka je višje sodišče pridržalo za nov sklep (tretji odstavek 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Prim. Jožko Žiberna, Menica, sedma sprem. izdaja, GV Ljubljana, str. 44 in 45, glej tudi sodbo VSL Cpg 151/96.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 41a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.