VSM Sklep IV Kp 20279/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-04-09

Zdenka Klarič (preds.), mag. Aleksander Karakaš (poroč.), Leonida Jerman

IZVRŠEVANJE KAZENSKIH SANKCIJ - KAZENSKO PROCESNO PRAVO

alternativna izvršitev kazni zapora - delo v splošno korist - vikend zapor

Obsojena, mati mladoletnega otroka je protipravno pridobljeno korist vrnila ter se zaposlila, kar pomeni, da so sedaj njene razmere pomembno drugačne oziroma že toliko urejene, da jim je treba dati prednost pred preteklimi, ki v takšnem primeru in izhajajoč iz splošnih namenov nadomestitve kazni zapora z alternativnimi načini izvršitve, na katere se pritožniki utemeljeno sklicujejo, za obsojeno ne morejo vedno znova negativno učinkovati.

Pritožbi zagovornikov obsojene T.Z. se ugodi in sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da se preostanek kazni zapora po pravnomočni sodbi Okrajnega sodišča v Murski Soboti II K 20279/2014 z dne 5. 1. 2017 izvrši tako, da obsojena med prestajanjem kazni zapora še naprej dela in prebiva doma, razen v prostih dneh, praviloma ob koncu tedna, ko mora biti v zavodu.

1. Okrajno sodišče v Murski Soboti je 6. 3. 2019 po dvanajstem odstavku 86. člena Kazenskega zakonika zavrnilo predlog zagovornikov obsojene T.Z. za nadomestitev kazni zapora z delom v splošno korist ter še predlog za izvršitev te kazni z zaporom ob koncu tedna. To je bilo storjeno s sklepom II Kr 20279/2014.

2. Zoper sklep so se pritožili obsojenkini zagovornik zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka iz enajste točke prvega odstavka 371. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) ter zaradi zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja s predlogom, da pritožbeno sodišče sklep razveljavi ali ga spremeni tako, da za obsojenko določi katerega izmed predlaganih nadomestnih načinov izvršitve kazni zapora.

4. Ne sicer v delu, ko pritožniki zatrjujejo odsotnost razlogov o odločilnih dejstvih, ki jih nenazadnje pred takšnim očitkom v pritožbeni obrazložitvi sami povzemajo, ampak v delu, ko nasprotujejo ugotovitvam sodišča prve stopnje v zvezi s primernostjo nadomestitve kazni zapora s katerim izmed navedenih alternativno določenih načinov izvršitve.

5. Res je, da ima kazen zapora v obravnavani zadevi dejanski izvor v obsojenkini neizpolnitvi posebnega pogoja po pogojni obsodbi in gotovo drži, da tedaj njene razmere po pravilnih ugotovitvah sodišča prve stopnje niso bile urejene. Toda to je bilo po izkazanih dejstvih med postopkom pred sodiščem prve stopnje in po utemeljenih pritožbenih prizadevanjih spremenjeno. Obsojena, mati mladoletnega otroka je protipravno pridobljeno korist vrnila ter se zaposlila, kar pomeni, da so sedaj njene razmere pomembno drugačne oziroma že toliko urejene, da jim je treba dati prednost pred preteklimi, ki v takšnem primeru in izhajajoč iz splošnih namenov nadomestitve kazni zapora z alternativnimi načini izvršitve, na katere se pritožniki utemeljeno sklicujejo, za obsojeno ne morejo vedno znova negativno učinkovati.

6. Glede na obrazloženo, in ker je obsojena že nastopila s kaznijo zapora, je pritožbeno sodišče sklep sodišča prve stopnje, skladno s subsidiarnim pritožbenim predlogom spremenilo (tretji odstavek 402. člena ZKP).

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 86, 86/12

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 402, 402/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.