VSM Sklep I Ip 767/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-22

predlog za nasprotno izvršbo - odmera izvršilnih stroškov

S predlogom po 68. členu ZIZ dolžnik zahteva od upnika nazaj, kar je z izvršbo dobil oziroma kar je bilo dolžniku neutemeljeno odvzeto. Zahteva enako, kar bi zahteval s tožbo. Institut nasprotne izvršbe za dolžnika tako pomeni poenostavitev, ker mu ni treba voditi postopka pravde, da bi dobil nazaj tisto, kar mu je bilo odvzeto v izvršbi, ker je bila opravljena brez pravne podlage. V tem smislu predstavlja vrsto pravnega sredstva, ki omogoča dolžniku vrnitev tistega, kar mu je bilo nezakonito odvzeto s prisilno izvršbo.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v II. točki izreka potrdi.

II. Upnik (dolžnik po nasprotni izvršbi) krije sam svoje stroške pritožbe.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom citiranim v uvodu postopek po predlogu za nasprotno izvršbo ustavilo za dne 24. 8. 2018 plačani znesek 70,79 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 2. 2018 (I. točka izreka), in odločilo, da mora upnik (dolžnik po nasprotni izvršbi) v roku 8 dni od prejema sklepa dolžniku (upniku po nasprotni izvršbi) povrniti stroške nasprotne izvršbe v znesku 171,35 EUR (II. točka izreka).

2. Zoper stroškovno odločitev iz II. točke izreka sklepa vlaga upnik (dolžnik po nasprotni izvršbi) pravočasno pritožbo. Očita, da je odmera stroškov napačna v delu, ko sodišče za predlog za nasprotno izvršbo priznava nagrado po tar. št. 27/6 Odvetniške tarife (v nadaljevanju OT) in ne pravilno po tar. št. 27/1 OT. Predlog za nasprotno izvršbo je namreč šteti kot predlog, s katerim se izvaja nasprotna izvršba in ne gre za pravno sredstvo po 27/6 OT. Šele zoper napadeni sklep imata stranki pravico do pritožbe. Sodišče bi zato bilo upravičeno priznati le 100 točk, namesto priznanih 200 točk. Smiselno se zavzema za spremembo stroškovne odločitve in priglaša pritožbene stroške.

3. Dolžnik (upnik po nasprotni izvršbi) na pritožbo ni odgovoril.

5. Posamezne odvetniške storitve opravljene v izvršilnem postopku so taksirane v tar. št. 27 OT. Ta za predlog za nasprotno izvršbo ne določa vrednosti storitve. V predmetni zadevi je sodišče prve stopnje dolžniku (upniku po nasprotni izvršbi) odmerilo za sestavo predloga za nasprotno izvršbo stroške po tar. št. 27/6 OT, ki predpisuje stroške za redno in izredno pravno sredstvo ter odgovor na to pravno sredstvo, upnik (dolžnik po nasprotni izvršbi) pa temu nasprotuje in se zavzema za priznanje nagrade po tar. št. 27/1 OT. Sodišče druge stopnje soglaša s prvostopenjsko odločitvijo iz naslednjih razlogov:

Pri nasprotni izvršbi gre za dvofazni postopek. V prvi fazi sodišče naloži upniku, da mora v 15-tih dneh vrniti dolžniku kar je z izvršbo dobil (četrti odstavek 68. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ), v drugi fazi pa se po prvem odstavku 69. člena ZIZ na podlagi predloga dolžnika opravi izvršba zoper upnika za plačilo tistega, kar je dolžan na podlagi sklepa izdanega po četrtem odstavku 68. člena ZIZ. V tej drugi fazi postopka gre tako za predlog za izvršbo

in se zato ta obračunava kot predlog za izvršbo po tar. št. 27/1 OT.

6. S predlogom po 68. členu ZIZ dolžnik zahteva od upnika nazaj, kar je z izvršbo dobil oziroma kar je bilo dolžniku neutemeljeno odvzeto. Zahteva enako, kar bi zahteval s tožbo.

Institut nasprotne izvršbe za dolžnika tako pomeni poenostavitev, ker mu ni treba voditi postopka pravde, da bi dobil nazaj tisto, kar mu je bilo odvzeto v izvršbi, ker je bila opravljena brez pravne podlage. V tem smislu predstavlja vrsto pravnega sredstva,

ki omogoča dolžniku vrnitev tistega, kar mu je bilo nezakonito odvzeto s prisilno izvršbo. O predlogu in materialni pravici dolžnika - o tem, kaj se zahteva nazaj, odloči izvršilno sodišče samo. Obrazložitev takega predloga je zato objektivno nujna. Iz vseh navedenih razlogov predloga za nasprotno izvršbo iz 68. člena ZIZ ni moč enačiti s predlogom za izvršbo in ga kot takega ovrednotiti po tar. št. 27/1 OT, kot si to prizadeva upnik, temveč ga je šteti kot pravno sredstvo in ovrednotiti po tar. št. 27/6 OT, v kateri je predpisana nagrada za pravna sredstva. Odmera stroškov za predlog za nasprotno izvršbo po tar. št. 27/6 OT je tako pravilna in zakonita.

7. Sodišče druge stopnje še dodaja, da OT sicer v 7. točki tar. št. 27 vrednoti obrazložene vloge, vendar odmera po citirani tarifi za predlog za nasprotno izvršbo ni mogoča, saj ta predlog ne obsega sredstva izvršbe, po katerem se odmeri višina te nagrade.

8. Sodišče druge stopnje je iz navedenih razlogov zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno in na podlagi 2. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

9. Upnik (dolžnik po nasprotni izvršbi) s pritožbo ni uspel, zato ga bremenijo stroški pritožbe (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena istega zakona in 15. člena ZIZ).

Gre za predlog za izvršbo dolžnika, na podlagi katerega se zoper upnika dovoli izvršba za izterjavo tistega, kar mora na podlagi sklepa po četrtem odstavku 68. člena ZIZ vrniti dolžniku.

Triva v: Triva in drugi, Sudsko izvršno pravo, Opći dio, drugo izmijenjeno in dopunjeno izdanje, Zagreb, Informator, 1984, str. 352, pravi, da gre za pravdo, ki se vodi po pravilih izvršilnega postopka.

Nasprotno izvršbo med (specifična) pravna sredstva uvršča tudi Rijavec v: Rijavec, Civilno izvršilno pravo, GV Založba, Ljubljana 2003, str. 222. Drugače Zobec v: Zobec, Pravna sredstva v izvršilnem postopku, Podjetje in delo, 2002, št. 6 - 7, str. 1600.

OT v tar. št. 27/7 za druge obrazložene vloge predpisuje nagrado 25 % iz tar. št. 18, vendar ne manj kot 50 točk, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatve na denarno terjatev dolžnika; 50 % iz tar. št. 18, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatev na premične stvari; 75 % iz tar. št. 18, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatve na terjatev, da se izročijo ali dobavijo premične stvari ali da se izroči nepremičnina, ali na druge premoženjske ali materialne pravice, ali na nepremičnine, ali če gre za izvršbo za uveljavitev nedenarne terjatve.

Odvetniška tarifa (2015) - tarifna številka 27, 27/1, 27/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.