VSK Sklep I Ip 418/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-04

izvršba na nepremičnine - vknjižba lastninske pravice na nepremičnini na dolžnika - primernost listine za vpis lastninske pravice na dolžnika - zavrnitev predloga za izvršbo - uradni postopek vpisa lastninske pravice - tožba upnika za vpis lastninske pravice na nepremičnini na dolžnika

Upnik ima na voljo dve poti, po katerih lahko doseže vknjižbo lastninske pravice na ime dolžnika (tretji in peti odstavek 168. člena ZIZ). Pot pravde upnik ohrani tudi, če predloži listine, ki se izkažejo za neustrezne za vknjižbo lastninske pravice v zemljiško knjigo. Zato bi sodišče moralo potem, ko je ugotovilo, da listine, ki jih je upnica predložila v spis, niso primerne za vpis lastninske pravice na ime dolžnika v zemljiško knjigo, dati upnici možnost, da v določenem roku vloži ustrezno tožbo.

I. Pritožbi se delno ugodi, izpodbijani sklep razveljavi v drugem odstavku izreka in zadeva v tem delu vrne sodišču prve stopnje v nov postopek, sicer se pritožba zavrne in v izpodbijanem a nerazveljavljenem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje (v nadaljevanju sodišče) odločilo: - da se izvršilni postopek, ki je bil prekinjen s sklepom z dne 25.10.2017 nadaljuje (prvi odstavek izreka) in - da se upničin predlog za izvršbo z dne 9.10.2017 zavrne (drugi odstavek izreka). Ugotovilo je, da je upnica predlagala izvršbo na nepremičnino, ki ni last dolžnika in da z listinami, ki jih je predložila v spis, ni dosegla vpisa lastninske pravice na dolžnika (sklepi: Dn 239756/2017, Sdn 1394/2017, Cdn 261/2018) in zato zaključilo, da ni mogoče dovoliti predlagane izvršbe na podlagi upničinega predloga z dne 9.10.2017 in odločilo tako, kot izhaja iz izreka izpodbijanega sklepa.

2. Zoper navedeni sklep se pritožuje upnica. Navaja, da iz sklepa Višjega sodišča v Kopru Cdn 261/2018 izhaja, da ker upnica ne razpolaga s takšnimi listinami, ki bi bile primerne za vpis lastninske pravice na ime dolžnika, ima na voljo tožbo po petem odstavku 168. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Zato je upnica 26.11.2018 pri Okrožnem sodišču v Kopru vložila tožbo na podlagi petega odstavka 168. člena ZIZ. Ker je upnica vložila navedeno tožbo, odločitev sodišča, da se predlog za izvršbo zavrne, ni pravilna, saj bi sodišče moralo postopek ponovno prekiniti in ga nadaljevati po pravnomočno zaključenem pravdnem postopku in po pravnomočnosti sklepa o vpisu lastninske pravice na ime dolžnika, skladno s šestim odstavkom 168. člena ZIZ. Izvršilno sodišče je preuranjeno izdalo izpodbijani sklep. Predlaga, da sodišče pritožbi ugodi, sklep razveljavi in predmetni izvršilni postopek prekine do pravnomočnega zaključka pravdnega postopka pred Okrožnim sodiščem v Kopru in po vpisu lastninske pravice na ime dolžnika pri sporni nepremičnini.

4. V obravnavani zadevi je sodišče sprožilo postopek vpisa lastninske pravice pri obravnavani nepremičnini na ime dolžnika po uradni dolžnosti (četrti odstavek 168. člena ZIZ). Do vpisa lastninske pravice na ime dolžnika ni prišlo, kar glede na pritožbene navedbe tudi za upnico ni sporno. Zato je sodišče ravnalo pravilno, ko je postopek, ki je bil prekinjen s sklepom z dne 25.10.2017, nadaljevalo.

5. Vendar pa, ne glede na zgoraj navedeno, sodišče ni imelo podlage za zavrnitev upničinega predloga za izvršbo. Sodišče bi namreč moralo po tem, ko je pridobilo sklepe o zavrnitvi vpisa lastninske pravice na ime dolžnika pri obravnavani nepremičnini v zemljiško knjigo, dati upnici na voljo nov rok za vložitev tožbe, s katero bo zahtevala vpis dolžnika kot lastnika obravnavne nepremične v zemljiško knjigo. Upnik ima namreč na voljo dve poti, po katerih lahko doseže vknjižbo lastninske pravice na ime dolžnika (tretji in peti odstavek 168. člena ZIZ). Pot pravde upnik ohrani tudi, če predloži listine, ki se izkažejo za neustrezne za vknjižbo lastninske pravice v zemljiško knjigo. Zato bi sodišče moralo potem, ko je ugotovilo, da listine, ki jih je upnica predložila v spis, niso primerne za vpis lastninske pravice na ime dolžnika v zemljiško knjigo, dati upnici možnost, da v določenem roku vloži ustrezno tožbo. Če bi upnica v danem ji roku tožbo vložila, bi sodišče moralo izdati sklep o prekinitvi postopka in odločitev o predlogu za izvršbo sprejeti šele po pravnomočnosti vpisa lastninske pravica na ime dolžnika oz. po pravnomočnosti zavrnilne sodbe (šesti odstavek 168. člena ZIZ)

6. Upoštevaje navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi v delu, ki se nanaša na zavrnitev predloga za izvršbo (drugi odstavek izreka) ugodilo in v tem delu sklep razveljavilo in vrnilo zadevo sodišču v nov postopek (3. točka 365. čelna Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), v ostalem je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča (prvi odstavek izreka).

7. Upnica v pritožbi sicer navaja, da je ustrezno tožbo že vložila, vendar iz v spis predložene listne (priloga A7) ni razvidno, da bi bila ta tožba res vložena (ni dohodnega žiga sodišča). Zato bo sodišče moralo v novem postopku ugotoviti, ali je bila tožba iz petega odstavka 168. člena ZIZ vložena in ravnati tako, kot je bilo obrazloženo v 5. točki te obrazložitve.

Primerjaj odločbi VSM: I Ip 436/2017 in I Ip 523/2015.

Zakon o dopolnitvi Zakona o izvršbi in zavarovanju (2009) - ZIZ-G  - člen 168, 168/3, 168/4, 168/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.