VSL Sodba I Cpg 379/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-07-07

dr. Damjan Orož (preds.), Mateja Levstek (poroč.), Andreja Strmčnik Izak

podjemna pogodba - plačilo opravljenega dela - stvarne napake - znižanje plačila - jamčevalni zahtevek - pravnomočna odločitev o ugovoru

Glede na to, da je o zahtevku za znižanje plačila že bilo pravnomočno odločeno tako, da je bil v celoti zavrnjen, je bilo treba tožbenemu zahtevku ugoditi. Če tožena stranka ni upravičena do nikakršnega znižanja plačila, to nujno pomeni, da je tožeča stranka upravičena do celotnega plačila izvršenega dela. Drugačna odločitev bi pomenila nedopusten poseg v pravnomočno razsojeno stvar.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijana sodba potrdi.

II. Tožena stranka sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka, mora pa tožeči stranki v 15 dneh povrniti njene stroške pritožbenega postopka v znesku 373,32 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od poteka roka za prostovoljno izpolnitev dalje do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, COVL, opr. št. VL 32551/2017 z dne 13. 4. 2017, pustilo v veljavi v prvem in tretjem odstavku (I. točka izreka). V II. točki izreka je toženi stranki naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP. Višjemu sodišču predlaga, da sodbo sodišča prve stopnje razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno sojenje z ustrezno stroškovno posledico.

3. Na pritožbo je odgovorila tožeča stranka, ki višjemu sodišču predlaga, da pritožbo kot neutemeljeno zavrne in potrdi sodbo sodišča prve stopnje. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

5. Spor se nanaša na plačilo računa za opravljena dela pri asfaltiranju igrišča Osnovna šola A. št. 160319 z dne 31. 8. 2016. Tožbeni zahtevek predstavlja razliko do celotne vrednosti pogodbenih del (13.077,87 EUR), saj je tožena stranka že plačala avans v višini 7.000,00 EUR. Tožeča stranka je bila podizvajalec tožene stranke, ki je bila sicer tudi sama podizvajalec. Na opravljeno delo so bili podani ugovori, ki so se nanašali na neravnost asfaltirane površine.

6. Iz zapisnika z dne 24. 10. 2016 o končnem obračunu o sprejemu in izročitvi je razvidno, da se izvajalcu obračuna manjvrednost zaradi neustrezno izvedenega asfalta v znesku 9.836,07 EUR brez DDV. Pomanjkljivosti so evidentirane v zapisniku o kvalitetnem pregledu izvršenih del z dne 3. 10. 2016, izvajalec pa je dolžan vse pomanjkljivosti odpraviti do 31. 10. 2016.

7. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo iz razloga, ker tožena stranka tožeči ni omogočila odprave napak izvedenega dela, kar je predpogoj za uveljavljanje drugih jamčevalnih zahtevkov.

8. Iz ugotovljenega dejanskega stanja izhaja, da je bila tožeča stranka pripravljena sanirati napake. Pri gradbenem inštitutu B. je naročila izdelavo poročila o ravnosti asfaltne površine in pripravila tehnološki elaborat sanacije igrišča, ki ga je 30. 9. 2016 posredovala toženi stranki in v dopisu navedla pripravljenost na izvedbo sanacije v 10 dneh po potrditvi elaborata.

9. Tožena stranka je v marcu 2017 tožeči stranki izstavila račun v višini 9.836,07 EUR, ki predstavlja obračun manjvrednosti, zaradi neustrezno izvedenega asfaltiranja. Navedeni znesek je tožena stranka terjala v gospodarskem sporu II Pg 1361/2017, kjer je bil njen zahtevek pravnomočno zavrnjen, saj je sodišče presodilo, da (v tem sporu) tožeči stranki ni bilo omogočena odprava napak, zaradi česar ni bilo podlage za jamčevalni zahtevek znižanja plačila.

10. Pravice in obveznosti strank v primeru napak izvršenega dela so določene v 633. - 640. členu Obligacijskega zakonika – OZ. Tako lahko naročnik, ki je pravilno obvestil podjemnika, da ima izvršeno delo neko napako, od njega zahteva, da mu napako odpravi, in mu za to določi primeren rok (637. člen OZ). Naročnik lahko odstopi od pogodbe in zahteva povračilo škode, če ima opravljeni posel tako napako, da je delo neuporabno, ali če je opravljen v nasprotju z izrecnimi pogodbenimi pogoji (638. člen OZ). Če ima izvršeni posel napako, ki ni taka, da bi bilo delo neuporabno, oziroma če posel ni izvršen v nasprotju z izrecnimi pogodbenimi pogoji, je naročnik dolžan dovoliti podjemniku, da napako odpravi v določenem roku. Če podjemnik ne odpravi napake do izteka tega roka, jo lahko naročnik po lastni izbiri odpravi na njegov račun ali zniža plačilo ali pa odstopi od pogodbe (639. člen OZ). Kolikor izvršeno delo ni neuporabno, ima naročnik obveznost, da podjemniku omogoči odpravo napake, šele nato pa lahko uveljavi tudi druge jamčevalne zahtevke po 639. členu OZ. Z obveznostjo, da se podjemniku omogoči odprava napak, se varuje tudi njegov interes po izpolnitvi posla.

11. Tožeča stranka je delo opravila, zato je upravičena do plačila. Tožena stranka je uveljavljala ugovor znižanja plačila od celotne pogodbene vrednosti, torej celo več, kot znaša tožbeni zahtevek. Glede na to, da je bilo o zahtevku znižanja plačila že pravnomočno odločeno tako, da je bil v celoti zavrnjen, je bilo treba tožbenemu zahtevku ugoditi. Če tožena stranka ni upravičena do nikakršnega znižanja plačila, to nujno pomeni, da je tožeča stranka upravičena do celotnega plačila izvršenega dela. Drugačna odločitev bi pomenila nedopusten poseg v pravnomočno razsojeno stvar. Višje sodišče se tudi sicer pridružuje zaključku sodišča prve stopnje, da tožeči stranki ni bila omogočena odprava napak, čeprav iz zgoraj navedenih dokumentov izhaja, da je bila to očitno pripravljena storiti. Zaradi tega pritožba ne more uspeti z navedbami, ki se nanašajo na okoliščine glede sanacije izvedenega dela, saj zaradi že navedene pravnomočne odločitve za rešitev obravnavanega spora niso pomembne.

12. Pritožbene navedbe so neutemeljene, višje sodišče pa tudi ni našlo nobenih kršitev iz drugega odstavka 350. člena ZPP, na katere pazi po uradni dolžnosti. Zaradi tega je odločilo kot izhaja iz izreka te sodbe (353. člen ZPP).

13. Izrek o stroških temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP. Tožena stranka s pritožbo ni uspela, zato sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka, mora pa tožeči stranki povrniti njene stroške pritožbenega postopka, ki v skladu z Odvetniško tarifo (OT) zajemajo odgovor na pritožbo (tar. št. 21/1 OT) 500 točk, materialne stroške 10 točk in 22 % DDV, kar ob vrednosti točke 0,60 EUR znese 373,32 EUR. Zakonske zamudne obresti od plačila pravdnih stroškov tečejo od poteka 15 dnevnega roka za izpolnitev dalje (prvi odstavek 299. in prvi odstavek 378. člena OZ).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 637, 638, 639

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.