TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep I Cpg 21/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-22

obročno plačilo sodne takse - pritožba zoper sklep o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu sodnih taks - odločitev brez zahteve stranke - predlog za obročno plačilo sodne takse

Sodišče odloča v okviru pravovarstvenega zahtevka.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

II. Pritožnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugodilo predlogu toženca za obročno plačilo sodne takse za pritožbeni postopek kot je določilo v II. točki sklepa ter v nadaljevanju razveljavilo plačilni nalog z dne 24. 10. 2018.

2. Toženec se je zoper sklep pritožil. Navaja, da v vlogi z dne 6. 11. 2018 ni predlagal obročnega plačila sodne takse, ker tega dne vloge ni vložil. Sicer pa je sodišče zmotno uporabilo materialno pravo s tem, ko ni uporabilo šestega odstavka 11. člena Zakona o sodnih taksah – ZST-1.

4. Ne drži pritožbena trditev, da pritožnik (toženec) ni predlagal obročnega plačila sodne takse za pritožbo, ker vloge z dne 6. 11. 2018 ni vložil. Prav nasprotno. V spisu je njegova vloga, vložena po takratnemu pooblaščencu dne 6. 11. 2018, ki je tako po vsebini kot tudi naslovu predlog za obročno plačilo sodne takse (red. št. 102). Ker sodišče odloča v okviru pravovarstvenega zahtevka, je odločitev v celoti pravilna in zakonita. Pritožnik še navaja, da je že v vlogi z dne 8. 1. 2018 predlagal oprostitev plačila sodne takse, vendar to iz spisa ne izhaja. Bilo bi tudi nelogično, glede na fazo postopka (sedaj izpodbijani sklep je bil izdan v zvezi s taksno obveznostjo v pritožbenem postopku zoper sodbo). Pritožnik v preostalem delu navaja vsebinske razloge, ki bi se nanašali na oprostitev plačila sodnih taks. Višje sodišče se do teh trditev ne opredeljuje, ker zaradi pravkar povedanega v tem pritožbenem postopku niso odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

5. Ker tudi niso podani pritožbeni razlogi, na katere je višje sodišče pazilo po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

6. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na prvem odstavku 154. člena ZPP.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/6, 12

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2449/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-07

nepravočasna pritožba - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

Pritožba proti pravnomočni odločbi ni dopustna. Ker je pritožba prepozna oziroma/in nedovoljena, jo je višje sodišče zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotna udeleženka sprejme v obravnavo v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda – udeleženca, ki jo je dolžan sprejeti, in sicer najdlje za čas enega leta od dneva sprejema.

2. Višje sodišče je o pritožbah nasprotne udeleženke in udeleženca že odločalo, in sicer s sklepom VSL II Cp 2449/2018 z 12. 12. 2018. Obe pritožbi je zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo. Sklep sodišča prve stopnje je tako postal pravnomočen.

3. Nasprotna udeleženka je 19. 12. 2018 proti istemu prvostopenjskemu sklepu vložila novo pritožbo. Nasprotna udeleženka je izpodbijani sklep, kot izhaja iz podatkov v spisu, prejela 21. 11. 2018, torej je novo/dodatno pritožbo vložila po izteku zakonsko predvidenega oziroma celo v pravnem pravnem pouku podeljenega daljšega pritožbenega roka. Poleg tega je o pravočasno vloženi pritožbi nasprotne udeleženke že odločeno in je izpodbijani sklep pravnomočen, pritožba proti pravnomočni odločbi pa ni dopustna. Ker je pritožba prepozna oziroma/in nedovoljena, jo je višje sodišče zavrglo (1. točka 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP v zvezi s prvim odstavkom 30. člena ZDZdr).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 365, 365-1

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 30, 30/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2269/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-16

Tadeja Primožič (preds.), Metoda Orehar Ivanc (poroč.), Majda Lušina

prekinitev nepravdnega postopka - predlog za prekinitev postopka - predhodno vprašanje - pravnomočno rešeno predhodno vprašanje - istovetnost zahtevka

Odločitev o zavrženju ponovnega predloga za prekinitev postopka je pravilna. Četudi gre za novo tožbo, je zahtevek, ki ga je postavil pritožnik, istoveten zahtevku, o katerem je bilo že pravnomočno odločeno, pritožnikov predlog z enako vsebino pa je sodišče že enkrat zavrnilo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog drugega nasprotnega udeleženca za prekinitev nepravdnega postopka zaradi tožbe za ugotovitev ničnosti listine z dne 29. 10. 1998.

2. Drugi nasprotni udeleženec v pritožbi zoper navedeni sklep v bistvenem navaja, da ne gre za vsebinsko enak predlog, o katerem je bilo odločeno s sklepom z dne 15. 2. 2017. Predlog za prekinitev je utemeljeval z dejstvom, da je 13. 6. 2018 vložil tožbo, ki bo imela za posledico spremembo višine vknjiženih solastnih deležev na nepremičninah, ki so predmet delitve.

3. Tožniki v odgovoru na pritožbo predlagajo njeno zavrnitev.

5. Sodišče odredi prekinitev postopka, če sklene, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja (1. točka prvega odstavka 206. člena ZPP), tj. vprašanja, ali obstaja pravica ali pravno razmerje, od katerega je odvisna odločitev v zadevi.

6. V izpodbijanem sklepu je ugotovljeno, (1) da je pritožnik 13. 6. 2018 obvestil sodišče, da je vložil tožbo za ugotovitev ničnosti in (posledične) pravne neučinkovitosti listine z dne 29. 10. 1998 in predlagal prekinitev tega postopka, ki je bila v zapuščinskem postopku obravnavana kot oporoka pokojne M. L., (2) da je bil pritožnikov zahtevek za ugotovitev neveljavnosti oporoke pravnomočno zavrnjen, (3) da je bil zapuščinski postopek po pokojni M. L. pravnomočno končan, (4) da so razlogi, s katerimi pritožnik utemeljuje ničnost oporoke, v bistvenem enaki tistim, ki jih je uveljavljal v zapuščinskem postopku, in (5) da je vsebinsko enak predlog za prekinitev tega postopka sodišče že pravnomočno zavrnilo.

7. Na podlagi navedenih ugotovitev je odločitev o zavrženju ponovnega predloga za prekinitev postopka pravilna. Četudi gre za novo tožbo, je zahtevek, ki ga je postavil pritožnik, istoveten zahtevku, o katerem je bilo že pravnomočno odločeno, pritožnikov predlog z enako vsebino pa je sodišče že enkrat zavrnilo.

8. Ker niso podani niti uveljavljeni niti po uradni dolžnosti preizkušeni pritožbeni razlogi, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

9. Glede na to, da gre za vmesno procesno odločitev, so pritožbeni stroški pravdnih strank nadaljnji stroški pravdnega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/1, 206/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 101/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-02-06

predlog za podaljšanje roka - prepozen predlog - vročitev v poštni predal - vročanje odvetniku v poštni predal - dan vročitve

Ker se šteje, da je bila vročitev opravljena na dan, ko je bilo pisanje puščeno v poštnem predalu (glej četrti odstavek 139.b člena ZPP), je rok 15-ih dni za izjavo toženca glede dopolnitve izvedeniškega mnenja začel teči 6. 10. 2018, iztekel pa se je 22. 10. 2018. Predlog za podaljšanje roka, ki ga je toženec vložil 23. 10. 2018, je bil zato prepozen.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog toženca za podaljšanje roka. Ugotovilo je, da je bil vložen prepozno.

2. Toženec zoper odločitev vlaga pritožbo. V bistvenem navaja, da je sodišče spregledalo, da je izvedenec izdelal tudi dopolnitev mnenja, ki ga je z dopisom 4. 10. 2018 poslalo tožencu. Prejel ga je 8. 10. 2018, rok, ki ga je sodišče določilo, pa se je iztekel 23. 10. 2018. Predlog za podaljšanje roka je zato pravočasen. Toženec je tudi sicer 30. 10. 2018 podal pripombe na dopolnitev. Priglaša pritožbene stroške.

4. Pritožnik utemeljeno opozarja, da je sodišče prve stopnje spregledalo, da je toženec s predlogom za podaljšanje roka, ki ga vložil 23. 10. 2018, prosil za podaljšanje roka, ki mu ga je sodišče določilo v dopisu z dne 4. 10. 2018, s katerim mu je vročalo dopolnitev izvedenskega mnenja z dne 2. 10. 2018. Razlogi, ki jih je navedlo in se nanašajo na vročitev izvedeniškega mnenja z dopisom dne 18. 7. 2018, zato ne utemeljujejo odločitve o zavrženju predloga.

5. Ne glede na to pa je odločitev sodišča prve stopnje pravilna iz drugih razlogov. Iz podatkov spisa namreč izhaja, da je bil dopis z dne 4. 10. 2018, s katerim je sodišče tožencu vročilo dopolnitev izvedeniškega mnenja in mu za izjavo dodelilo 15 dnevni rok, tožencu vročen že v petek 5. 10. 2018 (in ne v ponedeljek 8. 10. 2018), in sicer v poštni predal njegove pooblaščenke (glej povratnico pripeto k odredbi za vročanje na list. št. 164). Ker se šteje, da je bila vročitev opravljena na dan, ko je bilo pisanje puščeno v poštnem predalu (glej četrti odstavek 139.b člena ZPP), je rok 15-tih dni začel teči 6. 10. 2018, iztekel pa se je 22. 10. 2018. Predlog za podaljšanje roka, ki ga je toženec vložil 23. 10. 2018, je bil zato prepozen.

6. Pritožba je glede na obrazloženo neutemeljena. Ker pritožbeno sodišče ni ugotovilo niti kršitev, na katere v obsegu drugega odstavka 350. člena ZPP pazi po uradni dolžnosti, jo je zavrnilo in na podlagi 2. točke 365. člena ZPP sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

7. Ker toženec s pritožbo ni uspel, do povračila pritožbenih stroškov ni upravičen. Odločitev o tem je vsebovana v odločitvi o zavrnitvi pritožbe (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s 165. členom ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 139b, 139b/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 426/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-10-20

Andreja Strmčnik Izak (preds.), dr. Damjan  Orož (poroč.), Mateja Levstek

pritožba upravitelja - legitimacija stečajnega upravitelja za pritožbo - stroški v stečajnem postopku

Sklep je bil izdan v skladu z določbami pododdelka 5.9.2. ZFPPIPP, ki določa plačilo stroškov stečajnega postopka. Zakon ne daje izrecne procesne legitimacije upravitelju za izpodbijanje sklepa, s katerim je sodišče odločilo o stroških postopka.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, (I.) da se sodni tolmački V. V. odmeri nagrada za opravljeno delo pisnega prevajanja v skupnem znesku 123,00 EUR, (II) da sodna tolmačka ni zavezanka za plačilo DDV, (III) da plačilo skupnega zneska v višini 123,00 EUR izplača stečajni upravitelj na njen transakcijski račun in da se plačilo izvede najkasneje v roku 30 dni po pravnomočnosti tega sklepa.

Zoper takšen sklep (III. točka izreka) se je pritožil upravitelj zaradi bistvenih kršitev pravil Zakona o finančnem poslovanju, postopkov zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da višje sodišče sklep spremeni tako, da naj stroške plača sodišče iz svojega proračuna.

Določba 126. člena ZFPPIPP določa procesno legitimacijo za vložitev pritožbe in sicer pritožbo lahko vloži vsaka stranka postopka zaradi insolventnosti, razen če zakon za posamezen sklep določa, da pritožbo lahko vložijo samo nekatere stranke. V drugem odstavku istega člena je določeno, da upravitelj ali druga oseba, ki ni stranka postopka, ima pravico vložiti pritožbo samo proti tistim sklepom, za katere tako določa zakon.

V izpodbijanem delu je sodišče sprejelo odločitev o stroških postopka (v isti stečajni zadevi je višje sodišče to ob presoji enake pritožbe povedalo že v sklepu Cst 313/2020). Sklep je bil izdan v skladu z določbami pododdelka 5.9.2. ZFPPIPP, ki določa plačilo stroškov stečajnega postopka. Zakon ne daje izrecne procesne legitimacije upravitelju za izpodbijanje sklepa, s katerim je sodišče odločilo o stroških postopka. To pa, glede na drugi odstavek 126. člena ZFPPIPP, pomeni, da upravitelj nima pravice do pritožbe zoper tovrsten sklep sodišča.

Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (1. točka 365. člena v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena ZPP in prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 126, 126/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 15646/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-04

Melita Puhr (preds.), Zdenka Klarič (poroč.), Miroslav Pliberšek

napačna vročitev - pooblaščeni vročevalec - dejanski naslov

Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi obdolženega ugodilo, saj je ugotovilo, da obdolženi ni bil vabljen na naslove, ki so bili sodišču znani. Zato je bila vročitev preko vročevalca I. B., nepotrebna.

Pritožbi obdolženega A. A. se ugodi in sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

1. Z napadenim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 94. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) obdolženemu naložilo, da v roku 15 dni po prejemu plačilnega naloga, na račun Okrožnega sodišča v Mariboru, št. SI56 0110 0845 0163 278, plača znesek 63,07 EUR, ki predstavlja strošek vročevalca I. B., za vročitev sodnega pisanja, sicer bo dolžan znesek prisilno izterjan.

2. Zoper tak sklep se je pritožil obdolženi, ki v pritožbi navaja, da vso pošto redno prejema na naslovu začasnega prebivališča B. cesta, M. Zato se ne strinja, da mu je bila pošta vročena preko vročevalca in pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi.

4. Pritožbeno sodišče soglaša s pritožbo obdolženega, v kateri navaja, da mu ni znano, zakaj je bila opravljena vročitev po vročevalcu in da je sodišču vedno navajal naslov B. cesta, M. Iz podatkov kazenskega spisa namreč izhaja, da je obdolženi pri podajanju osebnih podatkov, ko je bil zaslišan pred preiskovalnim sodnikom, navedel tako stalno kot začasno prebivališče, ki se glasi B. cesta, M. Sodišče prve stopnje pa obdolženemu vabilo na predobravnavni narok, razpisan za dne 5. 12. 2019, ni poslalo na sodišču znan naslov in sicer B. cesta, M., ampak na naslov D. 9, P., kot to izhaja iz vročilnice vročevalca I. B., ki je pripeta na list. št. 1193.

5. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi obdolženega ugodilo, saj je ugotovilo, da obdolženi ni bil vabljen na naslove, ki so bili sodišču znani. Zato je bila vročitev preko vročevalca I. B., nepotrebna. Pri tem pritožbeno sodišče še dodaja, da obdolženi ni sodišča nikoli obvestil, da je naslova, ki jih je navajal v preiskavi, spremenil. Okoliščina, da obdolženi po poizvedbah sodišča nima prijavljenih naslovov, ki jih je navajal v preiskavi, ne pomeni, da ga sodišče prve stopnje ni bilo dolžno vabiti na oba navedena naslova, kar pa ni storilo. Sicer pa je obdolženemu bil Ks sklep 15646/2015 z dne 31. 5. 2019 poslan prav na naslov B. cesta, M. in ga je tudi sprejel, kot to izhaja iz vročilnice, ki je pripeta na list. št. 1156.

6. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi obdolženca ugodilo in odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa. V nadaljevanju tega postopka bo moralo sodišče prve stopnje obdolžencu vabila pošiljati na oba zgoraj navedena naslova.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 118

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 37/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-04

Mateja Levstek (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Irena Dovnik

nepopolna pritožba - nepodpisana pritožba

Upnik se je zoper sklep pritožil, ker pa pritožbe ni podpisal, je višje sodišče pritožbo kot nepopolno zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog upnik za oprostitev plačila sodne takse z dne 8. 5. 2019, ker upnik predloga za oprostitev plačila sodnih taks ni dopolnil, kot ga je sodišče pozvalo s sklepom z dne 9. 10. 2019.

4. Upnik se je zoper sklep z dne 14. 11. 2019 pritožil, ker pa pritožbe ni podpisal, je višje sodišče pritožbo kot nepopolno zavrglo. V postopku s pritožbo se ne uporabljajo določbe 108. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (336. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP). Da mora biti pritožba podpisana ter kakšne so posledice, če ni, je bil pritožnik poučen v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Sklep višjega sodišča temelji na tretjem odstavku 343. člena ZPP v zvezi s 1. točko 365. člena ZPP in prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 336

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cpg 713/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-01-09

predlog za oprostitev plačila sodne takse - kreditna sposobnost

Sodišče v postopku po predlogu za oprostitev plačila sodne takse ne preizkuša kreditne sposobnosti tožeče stranke, zato navedbe glede kreditne (ne)sposobnosti niso bistvene.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu zavrnilo predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodne takse z dne 12. 9. 2019.

2. Zoper sklep se pritožuje tožeča stranka iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu Zakona o pravdnem postopku – ZPP, predlaga spremembo izpodbijanega sklepa in ugoditev predlogu za oprostitev plačila sodne takse oziroma razveljavitev izpodbijanega sklepa ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nov postopek, podredno pa, da sodišče odloži plačilo sodne takse do pravnomočne rešitve predmetne zadeve.

4. Tožeča stranka se neutemeljeno sklicuje na izpise iz spletne strani bonitete.si, ki naj bi potrjevali njeno slabo finančno stanje in nezmožnost plačila sodne takse. Sodišče v postopku ne preizkuša kreditne sposobnosti tožeče stranke, zato navedbe glede kreditne (ne)sposobnosti niso bistvene. Nadalje iz zadnjega rednega poročila dolžnika z dne 16. 10. 2019, dostopnega preko javne evidence AJPES, izhaja, da je tožeča stranka v trimesečnem obdobju 1. 7. 2019 do 30. 9. 2019 ustvarila 280.445,91 EUR čistih poslovnih prihodkov ter 10.380,08 EUR čistega dobička. To pomeni, da tožeča stranka posluje pozitivno, kot je pravilno ugotovilo že sodišče prve stopnje, in ob upoštevanju njenega premoženja, ki ga je ugotovilo že sodišče prve stopnje, tudi po presoji višjega sodišča ne obstajajo ovire po tretjem odstavku 11. člena Zakona o sodnih taksah – ZST-1, ki bi tožeči stranki onemogočale plačilo sodne takse.

5. Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP), pri čemer je presojalo le tiste pritožbene navedbe, ki so odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep Cst 36/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-04

Mateja Levstek (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.) Irena Dovnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SODNE TAKSE - STEČAJNO PRAVO

stečajni postopek nad pravno osebo - vročitev naloga za plačilo sodne takse - vročitev s fikcijo - rok za ugovor zoper plačilni nalog - procesni rok - štetje roka - iztek roka na soboto - iztek roka na dela prost dan - pravočasnost ugovora

Vročitev plačilnega naloga je bila upniku opravljena s fikcijo vročitve v petek, 7. 6. 2019, ugovorni rok je začel teči v soboto, 8. 6. 2019, in se je zaradi pravila iz četrtega odstavka 111. člena ZPP iztekel v ponedeljek, 17. 6. 2019, in ne v soboto, 15. 6. 2019, kot zmotno meni sodišče prve stopnje.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo upnikov ugovor zoper plačilni nalog kot prepozen.

4. Drži sicer ugotovitev sodišča prve stopnje, da je pritožnik ugovor zoper plačilni nalog vložil 16. 6. 2019. Pritožnik navaja, da ga je vložil priporočeno v petek, 14. 6. 2019, vendar iz dohodnega zaznamka v spisu izhaja, da je bila priporočena pošiljka oddana na pošto 16. 6. 2019. Kljub temu je pravilno pritožbeno stališče, da je tudi tako vložen ugovor zoper plačilni nalog bil vloženi znotraj ugovornega roka osmih dni iz prvega odstavka 34.a člena Zakona o sodnih taksa – ZST-1. Vročitev plačilnega naloga je bila upniku opravljena s fikcijo vročitve v petek, 7. 6. 2019, ugovorni rok je začel teči v soboto, 8. 6. 2019, in se je zaradi pravila iz četrtega odstavka 111. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP iztekel v ponedeljek, 17. 6. 2019, in ne 15. 6. 2019, kot meni sodišče prve stopnje. Sodišče prve stopnje je pravila postopka o štetju procesnih rokov zmotno uporabilo, zato je višje sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. V ponovljenem postopku naj sodišče prve stopnje odloči o ugovoru zoper plačilni nalog. Odločitev temelji na 3. točki 365. člena ZPP in prvem odstavku 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/4, 365, 365-3

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 121, 121/1

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a, 34a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 280/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-02-27

sodna taksa - plačilni nalog - ugovor zoper plačilni nalog - prepozen ugovor zoper plačilni nalog - zavrženje ugovora zoper plačilni nalog

Skladno z določilom 34.a člena ZST-1 je pravilna odločitev sodišča prve stopnje, ki je ugovor, ki je bil vložen po izteku osemdnevnega roka, kot prepoznega, zavrglo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče zavrglo ugovor prvotožeče stranke z dne 10. 9. 2019 zoper plačilni nalog Okrožnega sodišča v Ljubljani opr. št. III P 1582/2017 z dne 18. 2. 2019, na plačilo sodne takse za postopek o pritožbi v znesku 1.449,00 EUR.

2. Odločitev sodišča z laično pritožbo, ki je naslovljena kot ugovor zoper sklep okrožnega sodišča, izpodbija tožeča stranka, ki v obrazložitvi navaja, da je bila sodna taksa dejansko plačana, da je originalno potrdilo o plačilu sodne takse poslal Višjemu sodišču v Ljubljani. Četudi je bil ugovor zoper izdani plačili nalog vložen prepozno, bi sodišče moralo upoštevati, da je bila sodna taksa dejansko plačana.

4. V pritožbenem postopku ni spora o okoliščini, da je prvotožeča stranka ugovor z dne 10. 9. 2019, zoper plačilni nalog Okrožnega sodišča v Ljubljani, pod opr. št. III P 1582/2017, z dne 28. 2. 2019, za plačilo sodne takse za postopek o pritožbi, v znesku 1.449,00 EUR, vložila 10. 9. 2019 in da se je osemdnevni rok za vložitev ugovora zoper izdani plačilni nalog iztekel že 6. 9. 2019. Skladno z določilom 34. a člena ZST-1 je tako pravilna odločitev sodišča prve stopnje, ki je ugovor, ki je bil vložen po izteku osemdnevnega roka, kot prepoznega, zavrglo.

5. Pritožba se tako pokaže kot neutemeljena in ker sodišče tudi ne najde tistih absolutno bistvenih kršitev postopka, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je pritožbo prvega tožnika kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.