VSL Sklep I Cpg 502/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-09-16

Helena Miklavčič (preds.), Renata Horvat (poroč.), Vesna Jenko

postopek zavarovanja z začasno odredbo - začasna odredba - tožba za opravičilo začasne odredbe - rok za predložitev dokazila - nepredložitev dokazov - ustavitev postopka - nujni postopek - tek rokov med razglašeno epidemijo SARS-Cov-2

Določba drugega odstavka 277. člena ZIZ-1, ki upniku nalaga, da sodišču predloži dokazilo o vloženi tožbi in določba prvega odstavka 278. člena ZIZ, ki določa posledice opustitve navedene dolžnosti, je bila vnesena v ZIZ z novelo ZIZ-E z dne 10. 11. 2006. Predlagatelj sprememb je k predlagani spremembi 277. člena ZIZ navedel, da bo predlagana obveznost upnika, da sodišču predloži dokaz o vloženi tožbi ali o začetku drugega postopka zaradi preverjanja opravičenosti začasne odredbe, razbremenila sodišča preverjanja ali pozivanja upnika, da dokaz predloži.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom postopek zavarovanja z začasno odredbo, odrejeno s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani Zg 13/2020-8 z dne 8. 4. 2020 ustavilo in razveljavilo opravljena dejanja zavarovanja.

2. Upnik je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

5. Sodišče prve stopnje je ustavilo postopek zavarovanja z začasno odredbo in razveljavilo opravljena dejanja na podlagi prvega odstavka 278. člena ZIZ-1, ker je ugotovilo, da upnik v roku 30 dni od izdaje začasne odredbe, ki mu ga je določilo s sklepom Zg 13/2020 z dne 8. 4. 2020, sodišču ni predložil dokazila o vložitvi tožbe zoper dolžnika v opravičilo izdane začasne odredbe.

6. V skladu z določbo drugega odstavka 277. člena ZIZ-1 sodišče v primeru, če izda začasno odredbo pred vložitvijo tožbe oziroma pred začetkom kakšnega drugega postopka ali če izda začasno odredbo v zavarovanje terjatve, ki še ni nastala, določi upniku, kakšno tožbo mora vložiti oziroma kakšen drug postopek mora začeti, da odredbo opraviči. Sodišče določi upniku tudi rok, v katerem je to dolžan opraviti in o tem sodišču predložiti dokazilo ter ga opozori na posledice iz prvega odstavka 278. člena ZIZ-1. Ta določa, da če upnik v določenem roku ne vloži tožbe, oziroma ne začne kakšnega drugega postopka za opravičilo začasne odredbe, če sodišču ne predloži dokazila iz drugega odstavka prejšnjega člena, ali če je čas, za katerega je bila začasna odredba izdana, potekel, sodišče ustavi postopek in razveljavi opravljena dejanja.

7. Določba drugega odstavka 277. člena ZIZ-1, ki upniku nalaga, da sodišču predloži dokazilo o vloženi tožbi in določba prvega odstavka 278. člena ZIZ, ki določa posledice opustitve navedene dolžnosti, je bila vnesena v ZIZ z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki je bil objavljen v Uradnem listu RS št. 115/2006 z dne 10. 11. 2006 (ZIZ-E). Predlagatelj sprememb je k predlagani spremembi 277. člena navedel, da bo predlagano obveznost upnika, da sodišču predloži dokaz o vloženi tožbi ali o začetku drugega postopka zaradi preverjanja opravičenosti začasne odredbe, razbremenila sodišča preverjanja ali pozivanja upnika, da dokaz predloži. Sankcija za neizpolnitev obveznosti pa je ustavitev postopka in razveljavitev opravljenih dejanj, na kar je upnik že prej opozorjen (Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ-E - prva obravnava - EPA 1031-IV z dne 8. 4. 2006). Namen sprememb 277. člena ZIZ je bil torej jasen. Prav tako je jasno, kaj mora storiti upnik, da se izogne posledicam opustitve svojih obveznosti.

8. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje s sklepom Zg 13/2020 z dne 8. 4. 2020, s katerim je izdalo predlagano začasno odredbo, upniku naložilo, da je dolžan v roku 30 dni od izdaje začasne odredbe opravičiti izdajo začasne odredbe z vložitvijo tožbe zoper dolžnika na ugotovitev ničnosti dveh izdanih izvršnic, izročitev teh izvršnic, vračilo prejetih denarnih zneskov zaradi banki predloženih dveh izvršnic in povračilo nastale škode in v istem roku naslovnemu sodišču predložiti dokazilo o vloženi tožbe (V. točka izreka). Upnika je tudi opozorilo, da bo ustavilo postopek zavarovanja in razveljavilo opravljena dejanja, v kolikor ne bo vložil tožbe iz V. točke izreka tega sklepa v opravičilo predmetne začasne odredbe in naslovnemu sodišču ne bo predložil dokazila o njeni vložitvi (VI. točka izreka). Upnik je navedeni sklep prejel 15. 4. 2020 in v roku 30 dni od prejema sklepa sodišču ni predložil dokazila o vloženi tožbi. Sodišče prve stopnje je glede na navedeno utemeljeno izdalo izpodbijani sklep.

9. Pritožnik sodišču prve stopnje očita, da ni pojasnilo, kdaj in kako je bil upniku sklep o začasni odredbi vročen, kdaj je v zadevi pričel teči materialni rok za vložitev tožbe in tudi za predložitev dokazila o vloženi tožbi ter kdaj sta se ta roka upniku iztekla ter da zato sklepa ni mogoče preizkusiti. Vendar pa konkretizirano ne izpodbija ugotovitve sodišča prve stopnje, da dokazila o vloženi tožbi ni predložil v roku 30 dni od vročitve sklepa o začasni odredbi. Istočasno trdi, da dokazila ni predložil, ker „sodišče zaradi sprejetih izrednih ukrepov na podlagi Odredbe o posebnih ukrepih zaradi nastanka pogojev iz prvega odstavka 83.a člena Zakona o sodiščih v času do 31. 5. 2020 ni redno delalo, sam pa je imel namen to potrdilo pridobiti takoj po 1. 6. 2020.“ Sam je tudi navedel, da je sklep Zg 13/2020 z dne 8. 4. 2020 prejel preko elektronske pošte 8. 4. 2020 in potem priporočene pošte dne 16. 4. 2020, kar pomeni, da je 30-dnevni rok za predložitev dokazila o vloženi tožbi potekel pred izdajo izpodbijanega sklepa. Zato s pritožbenimi navedbami, da sklepa ni mogoče preizkusiti, ne more uspeti.

10. Ker so določbe prvega odstavka 278. člena ZIZ in V. ter VI. točke izreka sklepa Zg 13/2020 z dne 8. aprila 2020 jasne, pritožnik tudi ne more uspeti s trditvami, da je tožbo zoper dolžnika na Okrožno sodišče v Ljubljani vložil dne 6. 5. 2020, da se zadeva vodi pod opr. št. VIII Pg 577/2020 ter da je v citirani zadevi dne 1. 6. 2020 prejel plačilni nalog za plačilo sodne takse za postopek na prvi stopnji, s čimer je naslovno sodišče potrdilo vložitev tožbe ter da je stališče sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu pretirano formalistično.

11. Pritožnik se tudi ne more sklicevati na Odredbo predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije o posebnih ukrepih zaradi nastanka pogojev iz prvega odstavka 83.a člena Zakona o sodiščih, saj so po določbah navedene odredbe sodišča v nujnih zadevah, med katere sodijo tudi postopki v zadevah zavarovanja, odločala tudi v času razglašene epidemije nalezljive bolezni SARS - CoV-2. Zato tudi ni relevanten preklic navedene odredbe, ki ga je odredil predsednik Vrhovnega sodišča Republike Slovenije dne 27. 5. 2020, saj so roki v času razglašene epidemije v zadevah zavarovanja tekli. Kot dokaz o vloženi tožbi pa bi upnik sodišču lahko predložil tudi dokazilo, da je pošiljko s tožbo poslal po pošti ali vložil na sodišču.

12. Pritožba se ob povedanem izkaže kot neutemeljena. Pritožbeno sodišče jo je zato zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), ko je pred tem ugotovilo, da tudi ni podan nobeden od pritožbenih razlogov, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, vse v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 277, 277/2, 278, 278/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.