VSL Sklep Cst 556/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-12-11

Nada Mitrović (preds.), Helena Miklavčič (poroč.), Vesna Jenko

ločitvena pravica - izločitvena pravica - posebna pravila za prijavo in preizkus izločitvene pravice glede nepremičnine - posebna pravila za prijavo in preizkus hipoteke in terjatve, zavarovane s to hipoteko ali maksimalno hipoteko - hipotekarno zavarovanje - zavarovanje denarne terjatve - pridobitev lastninske pravice na podlagi sodne odločbe - napotitveni sklep - ugotovitev neobstoja prerekane terjatve, ki temelji na izvršilnem naslovu - izpodbijanje ločitvene pravice, ki je nastala na podlagi izvršilnega naslova - revizija - zaznamba izrednega pravnega sredstva

Iz prvega, drugega in tretjega odstavka 308. člena ZFPPIPP izhaja, da če je prerekana upnikova ločitvena pravica, ki je nastala z vpisom v zemljiško knjigo ali na podlagi izvršilnega naslova, mora tožbo za ugotovitev, da je ločitvena pravica prenehala ali da ne obstaja, vložiti proti upniku tisti, ki je ločitveno pravico prerekal. Iz Končnega seznama z dne 30. 9. 20119 izhaja, da je ločitveno pravico upnika E., ki je nastala z vpisom v zemljiško knjigo, prerekal upravitelj. Zato ima upnik E. v svoji pritožbi prav, da bi moral biti na pravdo za ugotovitev neobstoja prerekane terjatve in ločitvene pravice v skladu z določbo drugega odstavka 302. člena in tretjega odstavka 308. člena ZFPPIPP napoten upravitelj. Pri tem je bila terjatev preizkušena in vključena v seznam v skladu z določbo 2. točke drugega odstavka 289.a člena ZFPPIPP, kar pomeni, da zanjo velja glede napotitve na pravdo enako pravilo kot za ločitveno pravico.

V zvezi z odločanjem o napotitvi na ustrezen postopek glede obstoja izločitvene pravice gre za specifičen primer, ki po mnenju pritožbenega sodišča ne terja nobene dodatne sodne intervencije oziroma aktivnosti ne upravitelja in ne upnikov. V konkretnem primeru je pravdni postopek I P 160/2014, ki je tekel za ugotovitev obstoja lastninske pravice stečajnega dolžnika, pravnomočno zaključen. Zaradi odločanja o reviziji, vloženi zoper odločbo sodišča druge stopnje v prej navedenem pravdnem postopku, pa je prišlo do specifične situacije, v kateri ni mogoče uporabiti procesnih pravil iz 301. člena ZFPPIPP, saj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločitev o reviziji ne potrebuje nobenega dodatnega procesnega sklepa. Poleg tega bo z objavo sklepa o preizkusu terjatev (morebitni) razlog za prekinitev pravdnega postopka prenehal.

I. Pritožbi ločitvenega upnika E. se ugodi tako, da se na pravdo napoti upravitelj.

II. Pritožbi izločitvenega upnika P. se ugodi in se izpodbijani del sklepa v napotitvi na pravdo razveljavi.

III. Oba pritožnika sama nosita svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom o priznanih in prerekanih terjatvah, ločitvenih in izločitvenih pravicah ter o tem, kdo mora v drugem postopku uveljavljati zahtevek za ugotovitev obstoja oziroma neobstoja prerekanih terjatev, ločitvenih pravic oziroma izločitvenih pravic, odločilo tako, kot je navedeno v končnem seznamu preizkušenih terjatev z dne 30. 9. 2019 (p. d. 292), ki je sestavni del tega izreka in je objavljen hkrati z objavo tega sklepa. Iz končnega seznama preizkušenih terjatev z dne 30. 9. 2019 izhaja, da je terjatev in ločitveno pravico na nepremičninah parcela 2187 518/6, 2196 1799/12, 2196 1805/10, 2196 1805/12 in 2196 1805/13 pod zap. št. 20 navedenega ločitvenega upnika E., prerekal upravitelj, na uveljavljanje zahtevka na ugotovitev obstoja oziroma neobstoja njegove terjatve in ločitvene pravice pa je napoten upnik E. Iz istega končnega seznama preizkušenih terjatev izhaja tudi, da je izločitveno pravico na nepremičninah parcela 2187 518/6, 2196 1799/12, 2196 1805/10, 2196 1805/12 in 2196 1805/13 pod zap. št. 21 navedenega izločitvenega upnika P., prerekal upravitelj, na uveljavljanje zahtevka na ugotovitev obstoja oziroma neobstoja njegove izločitvene pravice pa je napoten upnik P.

2. Zoper sklep sta se pravočasno pritožila ločitveni upnik E. in izločitveni upnik P. Ločitveni upnik E. izpodbija sklep z dne 2. 10. 2019 v delu, ki mu nalaga, da mora vložiti zahtevek na ugotovitev obstoja ali neobstoja terjatve, ker je v tem delu nepravilen in nezakonit. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da odloči, da mora tožbo za ugotovitev neobstoja prerekane terjatve in ločitvene pravice vložiti stečajni dolžnik. Izločitveni upnik P. izpodbija sklep z dne 2. 10. 2019 v delu, ki mu nalaga, da mora vložiti zahtevek na ugotovitev obstoja ali neobstoja terjatve, ker je v tem delu nepravilen in nezakonit. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da ga v napotitvenem delu razveljavi oziroma podredno tako, da mora stečajni dolžnik predlagati nadaljevanje postopka v skladu s tretjim v zvezi z drugim odstavkom 301. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) oziroma v primeru iz petega v zvezi z drugim odstavkom 301. člena ZFPPIPP razširiti tožbo na drugega upnika, ki je prerekal izločitveno pravico. Oba upnika zahtevata povračilo stroškov pritožbenega postopka.

3. Na obe pritožbi je odgovoril upravitelj. Meni, da sta obe pritožbi utemeljeni, pri čemer glede pritožbe ločitvenega upnika E. dodaja, da bi moral biti na pravdo napoten poleg upravitelja tudi upnik, ki je prerekal ločitveno pravico to je Republika Slovenija.

5. Stečajni dolžnik je lastninsko pravico na nepremičninah parcela 2187 518/6, 2196 1799/12, 2196 1805/10, 2196 1805/12 in 2196 1805/13, pridobil na podlagi pravnomočne sodbe Okrožnega sodišča v Kranju I P 160/2014 z dne 19. 4. 2017 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 1700/2017 z dne 6. 6. 2018. Stečajni dolžnik je v navedenem pravdnem postopku

kot tožnik uveljavljal zoper toženca P. z izbrisno tožbo ugotovitev, da je vknjižba lastninske pravice v korist toženca na navedenih nepremičninah neveljavna in da se na podlagi pravnomočne sodbe opravi vknjižba izbrisa lastninske pravice družbe P. in se vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje, po katerem bo lastninska pravica na navedenih nepremičninah vknjižena na tožnika to je stečajnega dolžnika, do celote. Stečajni dolžnik je na podlagi pravnomočne sodbe že dosegel pravnomočno vknjižbo lastninske pravice na svoje ime in je tako v zemljiški knjigi vpisan kot izključni lastnik na navedenih nepremičninah (prim. 14. redno poročilo upravitelja; p. d. 267). Toženec P. je dne 17. 9. 2018 zoper pravnomočno sodbo druge stopnje II Cp 1700/2017 vložil pravočasno revizijo, o kateri še ni odločeno. V zemljiški knjigi je pri vseh navedenih nepremičninah vknjižena zaznamba izrednega pravnega sredstva glede vknjižbe prenosa lastninske pravice v korist P.

6. Ker gre za situacijo iz prvega odstavka 299.a člena ZFPPIPP, je upravitelj opravil preizkus izločitvene pravice upnika P., kot to določa tretji odstavek 299.a člena ZFPPIPP. Hkrati je upravitelj opravil tudi preizkus ločitvene pravice in terjatve upnika E., kot to določa 298.a člen ZFPPIPP. Na vseh spornih nepremičninah je namreč vpisana hipoteka v korist upnika E. za zavarovanje denarne terjatve v višini 700.000 EUR z obrestmi, ki jo je zastavni upnik pridobil na podlagi v obliki notarskega zapisa sklenjene posojilne pogodbe in sporazuma o zavarovanju denarne terjatve po 142. in 145. členu SPZ opr. št. SV 796/2012 z dne 26. 9. 2012.

7. V skladu z obvestilom sodišča z dne 24. 9. 2019 (p.d. 291) je upravitelj v končnem seznamu z dne 30. 9. 2019 navedel, da mora zahtevek za ugotovitev obstoja ali neobstoja prerekane terjatve, ločitvene pravice oziroma izločitvene pravice uveljavljati za prerekano terjatev in ločitveno pravico upnika E., za katero je v končnem seznamu navedeno, da jo je prerekal upravitelj, upnik E., za prerekano izločitveno pravico upnika P., za katero je v končnem seznamu navedeno, da jo je prerekal upravitelj, pa upnik P.

8. Iz prvega, drugega in tretjega odstavka 308. člena ZFPPIPP izhaja, da če je prerekana upnikova ločitvena pravica, ki je nastala z vpisom v zemljiško knjigo ali na podlagi izvršilnega naslova, mora tožbo za ugotovitev, da je ločitvena pravica prenehala ali da ne obstaja, vložiti proti upniku tisti, ki je ločitveno pravico prerekal. Iz Končnega seznama z dne 30. 9. 20119 izhaja, da je ločitveno pravico upnika E., ki je nastala z vpisom v zemljiško knjigo, prerekal upravitelj. Zato ima upnik E. v svoji pritožbi prav, da bi moral biti na pravdo za ugotovitev neobstoja prerekane terjatve in ločitvene pravice v skladu z določbo drugega odstavka 302. člena in tretjega odstavka 308. člena ZFPPIPP napoten upravitelj. Pri tem je bila terjatev preizkušena in vključena v seznam v skladu z določbo 2. točke drugega odstavka 289.a člena ZFPPIPP, kar pomeni, da zanjo velja glede napotitve na pravdo enako pravilo kot za ločitveno pravico. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ločitvenega upnika E. ugodilo in v izpodbijanem delu sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se na pravdo napoti upravitelj (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. členom ZFPPIPP).

9. V zvezi z odločanjem o napotitvi na ustrezen postopek glede obstoja izločitvene pravice pa gre za specifičen primer, ki po mnenju pritožbenega sodišča ne terja nobene dodatne sodne intervencije oziroma aktivnosti ne upravitelja in ne upnikov. V konkretnem primeru je pravdni postopek I P 160/2014, ki je tekel za ugotovitev obstoja lastninske pravice stečajnega dolžnika, pravnomočno zaključen. Zaradi odločanja o reviziji, vloženi zoper odločbo sodišča druge stopnje v prej navedenem pravdnem postopku, pa je prišlo do specifične situacije, v kateri ni mogoče uporabiti procesnih pravil iz 301. člena ZFPPIPP, saj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločitev o reviziji ne potrebuje nobenega dodatnega procesnega sklepa. Poleg tega bo z objavo sklepa o preizkusu terjatev (morebitni) razlog za prekinitev pravdnega postopka prenehal.

10. Pritožbeno sodišče je zato tudi pritožbi izločitvenega upnika P. ugodilo in odločilo, da se izpodbijani del sklepa v napotitvi upnika P. na pravdo, razveljavi (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. členom ZFPPIPP).

11. Iz 129. člena ZFPPIPP izhaja, da mora vsak upnik sam pokriti svoje stroške udeležbe v postopku zaradi insolventnosti. Pritožbeno sodišče je zato glede priglašenih stroškov obeh pritožnikov odločilo, da sama nosita svoje pritožbene stroške.

Tožba v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Kranju I P 160/2014 se je začela 28. 3. 2014, kar je pred začetkom konkretnega stečajnega postopka, ki se je pričel s sklepom o začetku postopka z dne 31. 7. 2015.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 289a, 289a/2, 289a/2-2, 299a, 299a/3, 301, 302, 302/2, 308, 308/1, 308/2, 308/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.