VSM Sklep I Cp 562/2020
Sodna praksa višjih sodišč, 2020-08-25

Vlasta Polanec (preds.), Mirjana Pintarič (poroč.), Nina Vidic

nepravilna vročitev tožbe - obvezna osebna vročitev - nadomestna vročitev odraslim članom gospodinjstva - odvzeta možnost obravnavanja

V skladu z prvim odstavkom 142. člena ZPP se tožba stranki vroča osebno. Če se tisti, ki mu je treba pisanje vročiti, ne najde v stanovanju, se pisanje vroči tako, da se izroči kateremu od njegovih odraslih članov gospodinjstva, ki so ga dolžni sprejeti (tretji odstavek 142. člena ZPP v zvezi s 140. členom ZPP).

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijana zamudna sodba se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Z izpodbijano zamudno sodbo je sodišče prve stopnje v I. in II. točki izreka ugotovilo, da obstoji v breme nepremičnin katerih solastnika sta prvo in drugo tožena stranka (v nadaljevanju toženca) stvarna služnost vožnje z motornimi vozili v vsakem času in ob vsakem vremenu in služnostna pravica uporabe praznjenja in vzdrževanja troprekatne greznice z dotočnimi in odtočnimi cevmi, ki leži na južni strani stavbe na služeči nepremičnini, katere lastnica je tožeča stranka (v nadaljevanju tožnica) vse v korist vsakokratnega lastnika gospodujoče nepremičnine. Nadalje je v III. točki odločilo, da se ugotovi, da v breme nepremičnine v lasti tožnice preneha služnostna pravica vožnje z vsemi vrstami vozil, tudi motornimi v korist vsakokratnega lastnika nepremičnine, katere lastnika sta toženca. V IV. točki izreka je postopek delno ustavilo in v V. točki izreka je tožencema naložilo plačilo stroškov postopka v znesku 673,99 EUR.

2. Zoper sprejeto odločitev se pritožujeta toženca. Navajata, da jima tožba ni bila pravilno vročena saj vročilnica z dne 31. 5. 2019 s strani prvo toženca ni bila podpisana, ker se je takrat nahajal na Nizozemskem, kjer se udeležil mednarodnega sejma in tudi bil nastanjen v hotelu I.A., City West. V tem času pa je bil ml. drugotoženec v varstvu pri babici. Sodno pisanje (dve kuverti) sta prevzela 16. 6. 2020, ko sta bili puščeni v poštnem nabiralniku (eno izmed kuvert prilagata). Prvotožencu ni znano kdo je pisanje dne 31. 5. 2019 prevzel. S tem pa je odgovor na tožbo z dne 12. 7. 2019 pravočasen. Predlagata, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo razveljavi.

3. V odgovoru na pritožbo se tožnica zavzema za zavrnitev pritožbe kot neutemeljene saj listine, ki sta jih predložila toženca nimajo kakovosti javne listine, s tem pa ne morejo izpodbiti vročilnice, ki izkazuje osebno vročitev dne 31. 5. 2019.

5. Skladno z določilom drugega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) se zamudna sodba ne sme izpodbijati zaradi zmotno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja, torej se sme izpodbijata le zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. ZPP v 318. členu določa pogoje za izdajo zamudne sodbe. Sodišče izda zamudno sodbo: (1) če je bila toženi stranki tožba pravilno vročena v odgovor, (2) če ne gre za zahtevek s katerim stranke ne morejo razpolagati in (3) če iz dejstev, ki so navedena v tožbi izhaja utemeljenost zahtevka. Dejstva na katera se opira zahtevek pa niso v nasprotju z dokazi, ki jih je predložil sam tožnik ali s splošno znanimi dejstvi.

6. V skladu z prvim odstavkom 142. člena ZPP se tožba stranki vroča osebno

. Če se tisti, ki mu je treba pisanje vročiti, ne najde v stanovanju, se pisanje vroči tako, da se izroči kateremu od njegovih odraslih članov gospodinjstva, ki so ga dolžni sprejeti (tretji odstavek 142. člena ZPP v zvezi s 140. členom ZPP).

7. Pregled spisa pokaže, da iz vročilnice v spisu izhaja, da je toženec prejel pisanje in sicer drugopis tožbe, popravek tožbe in poziv na odgovor na tožbo, prav tako je 31. 5. 2019 prejel poziv in soglasje k mediaciji. Toženec je k pritožbi priložil obvestilo o prispeli poštni pošiljki in obvestilom, da pisanje lahko prevzame v roku 15 sicer bo slednje puščeno v njegovem poštnem nabiralniku. Prav tako je toženec predložil dokazila, da se je v kritičnem obdobju torej 31. 5. 2019, ko bi naj podpisal vročilnico nahajal v Amsterdamu, kar izhaja izhaja tako iz rezervacije Bookinga, voučerja na njegovo ime za obisk prireditve, kot tudi iz samega računa o plačilu hotelske storitve, naslovljenega na toženca.

8. Sodišče druge stopnje tako ugotavlja, da je prvotoženec izkazal, da se kritičnega dne ni nahajal na naslovu vročanja in sodnega pisanja ni mogel prevzeti. Na naslovu bivanja pa se tudi ni nahajal odrasli član gospodinjstva, ki bi pisanje lahko prevzel.

9. Nadalje iz prikaza vsebin pošiljk po strankah izhaja, da sta na naslov toženca bili naslovljeni dve poštni pošiljki in sicer obakrat na B.K., prvič osebno, drugič pa na F.K., kateremu se naj pisanje vroči preko zakonitega zastopnika, to je prvotoženca. Iz slednjega nedvomno izhaja, da sta na naslov prvotoženca prispeli dve pisemski ovojnici z enako vsebino, torej s tožbo in s pozivom na odgovor na tožbo, kot tudi dva poziva za podajo soglasja k mediaciji.

10. Glede na navedeno, ker je dne 31. 5. 2019 bilo tožencema puščeno v poštnem nabiralniku obvestilo o prispelem pisanju, prvotoženec pa je izkazal, da pisanja 31. 5. 2019 ni mogel osebno prevzeti, sodišče druge stopnje zaključuje, da je rok za odgovor na tožbo tožencema oziroma enemu izmed njiju pričel teči šele dne 15. 6. 2019, s čemer je odgovor na tožbo z dne 12. 7. 2019 pravočasen. Ne gre namreč spregledati, da gre za zahtevek na ugotovitev obstoja stvarne služnosti oziroma prenehanja stvarne služnosti, v kateri sta solastnika zemljišča toženca, ki sta nujna sospornika, torej sta lahko le oba skupaj tožena, ker se bo pravnomočna sodba na oba raztezala z enakimi posledicami, s tem pa je že odgovor na tožbo zgolj enega izmed njiju dovolj oziroma sodišču ni potrebno ugotavljati kateremu izmed tožencev je bila tožba vročena neposredno in kateremu je bila puščena v poštnem nabiralniku, s tem, da mladoletnemu drugotožencu osebna vročitev niti ni mogla biti opravljena.

11. Navedena kršitev pa predstavlja kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, saj je bila tožencema zaradi nepravilnega vročanja odvzeta možnost sodelovanja v postopku. Navedene absolutne kršitve določb postopka sodišče druge stopnje ne more odpraviti samo, zato je na podlagi 354. člena ZPP pritožbi ugodilo in izpodbijano zamudno sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Razveljavitev zamudne sodbe pa tudi ne bo kršila pravice strank do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Sodišče prve stopnje namreč kontradiktornega postopka še ni izpeljalo, poleg tega bi dokončna odločitev pritožbenega sodišča posegla v pravico strank do pritožbe, kar je tudi ustavno varovana pravica.

12. V nadaljevanju bo sodišče prve stopnje izpeljalo dokazni postopek in nato o zadevi ponovno odločilo.

13. Stroški pritožbenega postopka so nadaljnji stroški postopka. (165. člen ZPP).

Zoper ta sklep je dovoljena pritožba. Vloži se pri sodišču prve stopnje, v 15 dneh od prejema pisnega odpravka tega sklepa, v zadostnem številu izvodov za sodišče in nasprotno stranko. Obsegati mora navedbo sklepa, zoper katerega se vlaga, izjavo, da se izpodbija v delu, v katerem je sodišče druge stopnje razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v nov postopek, pritožbene razloge in podpis pritožnika. Če pritožba ni razumljiva ali ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala, jo sodišče zavrže, ne da bi pozivalo vložnika, naj jo popravi ali dopolni.

Ob vložitvi pritožbe mora biti plačana sodna taksa. Če ta ni plačana niti v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za njeno plačilo in tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je pritožba umaknjena.

Če je pritožba vložena po pooblaščencu, je ta lahko samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit.

Sklep se sme izpodbijati samo iz razloga, da je sodišče druge stopnje razveljavilo sklep sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v nov postopek, čeprav bi kršitve postopka glede na njeno naravo lahko samo odpravilo ali bi glede na naravo stvari in okoliščine primera lahko samo dopolnilo postopek oziroma odpravilo pomanjkljivosti ali če bi moralo samo opraviti nov postopek.

O pritožbi bo odločalo Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

prvi odstavek 142. člena ZPP:Tožba, sodna odločba, zoper katero je dovoljena posebna pritožba, izredno pravno sredstvo in nalog za plačilo sodne takse za vlogo iz prvega odstavka 105.a člena tega zakona in vabilo stranki na poravnalni narok ali prvi narok za glavno obravnavo, če poravnalni narok ni bil razpisan, se vročajo osebno stranki

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 140, 142, 142/1, 142/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.