TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep cst 213/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-05-21

dr. Damjan Orož (preds.), Irena Dovnik (poroč.), Andreja Strmčnik Izak

predujem za kritje začetnih stroškov stečajnega postopka - založitev predujma - vračilo predujma

Dolžnica je bila oproščena plačila predujma, zaradi česar ga je namesto nje iz proračuna nakazalo sodišče in se je postopek osebnega stečaja nad dolžnico lahko začel. Na podlagi osmega odstavka 233. člena ZFPPIPP pa je sodišče upravičeno založeni predujem dobiti nazaj in to pred upniki stečajne dolžnice in pred plačilom drugih stroškov stečajnega postopka. Nobenega razumnega razloga ni, da bi se znesek predujma iz vnovčene stečajne mase nakazal dolžnici. Sploh pa ga ni mogoče dolžnici „vrniti“, saj ga ona ni nikoli plačala.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor stečajne dolžnice proti sklepu v zvezi z vrnitvijo založenega predujma v dobro proračuna sodišča (p.d. 60).

2. Zoper navedeni sklep se je dolžnica pritožila in (smiselno) predlagala spremembo izpodbijanega sklepa tako, da bo predujem nakazan njej, ne pa v proračun sodišča.

3. Upraviteljica je v odgovoru na pritožbo predlagala njeno zavrnitev.

5. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 5.3.3019 naložilo upraviteljici, da mora v proračun sodišča iz stečajne mase vrniti 1.401,00 EUR, kolikor je sodišče založilo predujma za začetne stroške stečajnega postopka. Dolžnica je, najprej v ugovoru nato pa še v pritožbi trdila, da je na podlagi šestega odstavka 233. člena ZFPPIPP oproščena založitve predujma za začetne stroške stečajnega postopka in zato upravičena do tega, da upraviteljica znesek predujma vrne njej. Kot je pojasnilo že sodišče prve stopnje, je takšno pritožničino stališče napačno. Dolžnica je bila na podlagi navedene zakonske določbe oproščena plačila predujma, zaradi česar ga je namesto nje iz proračuna nakazalo sodišče (sedmi odstavek 233. člena ZFPPIPP) in se je postopek osebnega stečaja nad dolžnico lahko začel. Na podlagi osmega odstavka 233. člena ZFPPIPP pa je sodišče upravičeno založeni predujem dobiti nazaj in to pred upniki stečajne dolžnice in pred plačilom drugih stroškov stečajnega postopka. Nobenega razumnega razloga pa ni, da bi se znesek predujma iz vnovčene stečajne mase nakazal dolžnici. Sploh pa ga ni mogoče dolžnici „vrniti“, saj ga ona ni nikoli plačala

6. Pritožba ni utemeljena in niso podani razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), zato je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 233, 233/6, 233/7, 233/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep I Cp 52/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-02-06

odločitev o stroških pravdnega postopka - stroški priče

Stroške prihoda priče na sodišče je dolžna plačati stranka, ki je predlagala izvedbo dokaza z zaslišanjem priče.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožena stranka krije sama svoje pritožbene stroške.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje pričama S.K. in I.K. vsakemu priznalo za prihod na sodišče potne stroške v znesku 80,00 EUR, katere je dolžna v roku 8 dni plačati tožena stranka.

2. Prvostopni sklep s pritožbo izpodbija tožena stranka. Osrednji pritožbeni ugovor je, da je sodišče zmotno odločilo, da je predmetne stroške dolžna povrniti tožena stranka. Izvedbo dokaza z zaslišanjem navedenih prič je predlagala tožeča stranka in ta je tudi dolžna plačati stroške prihoda prič na sodišče. Predlaga razveljavitev, podrejeno spremembo izpodbijanega sklepa.

4. Po določbi 152. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vsaka stranka predhodno sama krije stroške, ki jih povzroči s svojimi dejanji. Po določbi tretjega odstavka 242. člena ZPP pa sodišče naloži stranki, da plača priznane stroške (potni stroški spadajo med stroške do katerih je upravičena priča, prvi odstavek 242. člena ZPP) priči v 8 dneh. Izhajajoč iz citiranih določb je stroške prihoda priče na sodišče dolžna plačati stranka, ki je predlagala izvedbo dokaza z zaslišanjem priče.

5. Ni sporno, da vsaki priči za prihod na sodišče pripadajo potni stroški po 80,00 EUR. Ni pa pritrditi pritožbenim izvajanjem tožene stranke, da je izvedbo dokaza z zaslišanjem prič predlagala tožeča stranka. Nasprotno, iz spisa (odgovor na tožbo, pripravljalna vloga tožene stranke z dne 19. 5. 2017, pripravljalna vloga tožene stranke z dne 20. 3. 2018, pripravljalna vloga tožene stranke z dne 19. 4. 2018) je razvidno, da je izvedbo dokaza z zaslišanjem navedenih prič predlagala tožena stranka, ki predhodno sama krije stroške za izvedbo predlaganega dokaza. Sicer pa stroški priče predstavljajo pravdne stroške, katere v končni fazi nosijo pravdne stranke glede na pravdni uspeh (prvi in drugi odstavek 154. člena ZPP).

6. Odločitev pritožbenega sodišča temelji na 2. točki 365. člena ZPP.

7. Tožena stranka s pritožbo ni uspela in zato krije sama svoje pritožbene stroške.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 152, 242, 242/1, 242/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep IV Cp 1220/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-07-01

predlog za oprostitev plačila sodne takse - pravočasnost predloga za oprostitev plačila sodne takse - rok za vložitev predloga za taksno oprostitev - prepozen predlog za oprostitev plačila sodne takse

Sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu pravilno ugotavlja, da je predlog za taksno oprostitev - upoštevaje prvi odstavek 34. člena ZST-1 - pravočasen le, če je vložen pred iztekom roka za podajo ugovora zoper plačilni nalog. Tožnica je predlog za oprostitev plačila sodne takse za tožbo podala šele po izteku prej navedenega roka, zato je bil pravilno zavržen.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožničin predlog za oprostitev plačila sodnih taks.

2. Zoper takšno odločitev se pritožuje tožnica, ki v pravočasni pritožbi pojasnjuje, da je rok za vložitev predloga zamudila zaradi oddaljenosti/odsotnosti.

4. Sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu ugotavlja, da je tožnica 9. 10. 2018 vložila tožbo za izpodbijanje materinstva, ni pa hkrati z vložitvijo tožbe plačala sodne takse. Sodišče prve stopnje ji je zato poslalo plačilni nalog z dne 9. 4. 2019, ki ji je bil vročen 11. 4. 2019. Predlog za oprostitev plačila sodne takse pa je tožnica podala šele 30. 4. 2019, torej že po izteku roka (26. 4. 2019), ki ga je v nalogu za plačilo sodne takse določilo sodišče (15 dni od vročitve naloga).

5. Sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu pravilno ugotavlja, da je predlog za taksno oprostitev - upoštevaje prvi odstavek 34. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1) - pravočasen le, če je vložen pred iztekom roka za podajo ugovora zoper plačilni nalog. Tožnica je predlog za oprostitev plačila sodne takse za tožbo podala šele po izteku prej navedenega roka, zato je bil pravilno zavržen.

6. Glede na pojasnjeno je pritožba tožnice neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 1. člena ZST-1).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34, 34/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cpg 267/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-05-28

Irena Dovnik (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Mateja Levstek

zavrženje tožbe - prenehanje družbe po skrajšanem postopku - izbris družbe iz sodnega registra po skrajšanem postopku - sposobnost biti stranka v postopku - prekinitev pravdnega postopka - družbeniki kot pravni nasledniki družbe - prevzem neporavnanih obveznosti družbe

Prenehanje družbe ima za posledico prekinitev pravdnega postopka. Družbeniki, ki zaradi prenehanja družbe po skrajšanem postopku prevzamejo obveznost plačila njenih obveznosti, so glede prevzetih obveznosti pravni nasledniki družbe.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo z dne 27.6.2018.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožila tožeča stranka iz vseh pritožbenih razlogov. Predlagala razveljavitev izpodbijanega sklepa ter priglasila pritožbene stroške.

4. Sodišče prve stopnje je odločitev od zavrženju tožbe oprlo na določbo 5. odstavka 81. člena ZPP ter pojasnilo, da je bila toženka 15.3.2019 izbrisana iz sodnega registra na podlagi pravnomočnega sklepa o prenehanju po skrajšanem postopku. Ker je z izbrisom prenehala obstajati, ne more biti več pravdna stranka (1. odstavek 76. člena ZPP), ta pomanjkljivost pa je takšna, da onemogoča nadaljnjo pravdo.

5. Prenehanje družbe ima za posledico prekinitev pravdnega postopka po 3. točki 205. člena ZPP. Družbeniki, ki zaradi prenehanja družbe po skrajšanem postopku prevzamejo obveznost plačila njenih obveznosti, so glede prevzetih obveznosti pravni nasledniki družbe. Če so predmet spora obveznosti, ki so jih zaradi prenehanja družbe po skrajšanjem postopku prevzeli družbeniki, se postopek nadaljuje po 1. odstavku 208. člena ZPP proti njim.

6. Kot izhaja iz izpodbijanega sklepa, sodišče prve stopnje dejanskega stanja v zvezi s prevzemnikom obveznosti oziroma pravnim naslednikom ni ugotavljalo, zaradi česar je prišlo do zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter posledično do napačne uporabe materialnega prava. Višje sodišče je zato utemeljeni pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP).

7. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo (3. odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 76, 76/1, 81, 81/5, 205, 205/1, 205/1-3, 208, 208/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 694/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-06-20

obnova postopka - zavrženje predloga za obnovo postopka - vložitev izrednega pravnega sredstva - vložitev izrednega pravnega sredstva po stranki, ki nima opravljenega pravniškega državnega izpita

Toženec je predlog za obnovo postopka vložil sam in pri tem ni izkazal, da ima opravljeni pravniški državni izpit (86. člen ZPP). Odločitev o zavrženju predloga za obnovo postopka je zato pravilna.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog tožene stranke za obnovo postopka z dne 26. 4. 2018.

2. Proti navedenemu sklepu se je pravočasno pritožila tožena stranka (v nadaljevanju toženec) ki trdi, da so mu bile v tej zadevi kršene človekove pravice, ker niti enkrat ni bil pozvan na sodišče, da bi ugovarjal in izpodbijal kredit pri tožeči stranki, ki ga je vzela njegova pokojna žena. Tožeča stranka je potrebovala štiri leta, da ga je tožila za plačilo kredita, ki je bil izrecno vzet za nakup stanovanjske hiše v S. Če bi vedel za kredit, bi takoj prekinil pogodbo. Njegov odvetnik je zamudil rok za pritožbo. Ostal je še brez hiše na naslovu G., kar je nedopustno. Vso dokumentacijo je poslal 21. 11. 2018 pod št. I 312/2016. Sprašuje se, če je pravično, da se zaradi malomarnosti banke in odvetnika vzame vse, kar si je prigaral, da bi mirno živel preostanek življenja.

4. Sodišče prve stopnje je vlogo toženca, ki jo je vložil v izvršilnem postopku I 312/2016, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Grosupljem, obravnavalo kot predlog za obnovo postopka v predmetni pravdni zadevi in pravilno ugotovilo, da ni dovoljen. Toženec je namreč predlog za obnovo postopka vložil sam in pri tem ni izkazal, da ima opravljeni pravniški državni izpit (86. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP

). Pritožnik te ugotovite ne izpodbija, navedeni pritožbeni razlogi pa so v tej fazi postopka brezpredmetni.

5. Zaradi navedenega je višje sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Ki določa, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP), razen če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 476/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-06-03

Če stranka umakne pritožbo, preden je sodišče druge stopnje o njej odločilo, sodišče druge stopnje ugotovi umik pritožbe (drugi odstavek 334. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP), ne da bi jo meritorno obravnavalo.

1. Pritožnik je z vlogo z dne 22. 5. 2019 umaknil pritožbo, ki jo je 9. 11. 2018 vložil proti sklepu Okrožnega sodišča v Ljubljani III P 2333/2016 z dne 8. 10. 2019, s katerim mu je naložilo plačilo stroškov njegovega prevoza na sodišče.

2. Če stranka umakne pritožbo, preden je sodišče druge stopnje o njej odločilo, sodišče druge stopnje ugotovi umik pritožbe (2. odst. 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 1. odst. 366. člena ZPP), ne da bi jo meritorno obravnavalo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 366, 366/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sodba I Cp 174/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-05-08

Irena Veter (preds.), Suzana Ivanič Lovrin (poroč.), Brigita Markovič

sodba na podlagi pripoznave - pripoznava tožbenega zahtevka - konec postopka zunaj glavne obravnave

ZPP v prvem odstavku 316. člena konec glavne obravnave določa kot skrajni časovni trenutek, do katerega lahko tožena stranka pripozna tožbeni zahtevek. Sodišče prve stopnje je to določbo povzelo v obrazložitvi sodbe, s tem pa ni navedlo, da je v zadevi opravilo glavno obravnavo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba na podlagi pripoznave sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijano sodbo na podlagi pripoznave je sodišče prve stopnje razsodilo, da je tožena stranka dolžna v roku 15 dni plačati tožeči stranki na njen transakcijski račun znesek 6.978,11 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13.2.2018 dalje do plačila. Odločilo je tudi, da je tožena stranka dolžna v roku 15 dni tožeči stranki povrniti pravdne stroške v višini 333,47 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka roka za plačilo do plačila.

2. Zoper to sodbo se je pritožila tožena stranka. Navaja, da prejema posojila od tožeče stranke ni nikdar v času sodnega postopka zanikala in je seveda svoj dolg pripoznala, vendar ne do konca glavne obravnave, kot je to navedeno v sodbi, saj glavne obravnave niti ni bilo. Ves čas trajanja sodnega postopka je izpostavljala dejstvo, da trenutno zaradi hude finančne krize nikakor ni sposobna vrniti dolžnega zneska v celoti. Prosi za obročno plačilo dolga.

3. Tožeča stranka je na pritožbo tožene stranke odgovorila in predlagala zavrnitev pritožbe.

5. Na podlagi določbe 3. odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

je mogoče sodbo na podlagi pripoznave izpodbijati le zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka ali zaradi tega, ker je bila izjava o pripoznavi dana v zmoti ali pod vplivom prisile ali zvijače.

6. ZPP v 1. odstavku 316. člena konec glavne obravnave določa kot skrajni časovni trenutek, do katerega lahko tožena stranka pripozna tožbeni zahtevek. Sodišče prve stopnje je to določbo povzelo v obrazložitvi sodbe, s tem pa ni navedlo, da je v zadevi opravilo glavno obravnavo, kot to zmotno razume tožena stranka v pritožbi. Toženkina pripoznava tožbenega zahtevka je bila dana pravočasno, zato je sodišče prve stopnje posledično pravilno izdalo sodbo na podlagi pripoznave in kršitev v zvezi s tem ni podana. Nezmožnost takojšnjega plačila dolga ni pravno upošteven pritožbeni razlog, zato toženka z njim ne more uspeti.

7. Ker uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani, prav tako pa tudi ne tisti, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odst. 350. člena ZPP), je pritožbeno sodišče pritožbo tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo na podlagi pripoznave sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 316, 316/1, 338, 338/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 572/2019
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-06-19

Irena Veter (preds.), dr. Vesna Bergant Rakočević (poroč.), Brigita Markovič

povrnitev pravdnih stroškov - zastopanje več strank v postopku - stroški posameznega sospornika

Drži, kar pritožnika navajata, da določa 161. člen ZPP in drži tudi, kar navajata o svoji obveznosti plačila po pravnomočni sodbi do obeh tožnikov. Vendar ju zgolj to do znižanja njune obveznosti plačila stroškov ne more voditi. Tožnika sta imela skupnega pooblaščenega odvetnika in kako si bosta razdelila svoje stroškovno breme, je stvar njunega notranjega razmerja. S svojim tožbenim zahtevkom sta povrnitev pravdnih stroškov zahtevala brez opredelitve glede na njun delež pri spornem predmetu, (ki je bil sicer v pravdi odločilen "le" glede višine terjatve), sodišče pa odloča v mejah postavljenih zahtevkov.

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Pritožnika naj sama krijeta svoje pritožbene stroške.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje sklenilo, da sta toženi stranki dolžni tožečima strankama povrniti njune pravdne stroške v znesku 5.251,32 EUR v 15-ih dneh, v primeru zamude pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sklep sta toženca vložila pritožbo, predlagata njegovo spremembo ali pa razveljavitev ter opredeljujeta še stroške svoje pritožbe. Navajata, da sodišče ni pravilno uporabilo določbe 161. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki določa, da krijejo sosporniki stroške po enakih delih, razen v primeru, če je med njimi precejšnja razlika glede njihovega deleža pri spornem predmetu. Menita, da to velja tudi v primeru, če so sosporniki do stroškov upravičeni. Toženca sta v tej zadevi dolžna plačati prvi tožnici 53.725,84 EUR, drugemu tožniku pa 8.442,87 EUR, kar pomeni, da je razmerje približno 1 proti 6, glede na deljivo obveznost, ker nedeljiva iz sklepa ne izhaja, pa sta toženca dolžna plačati vsakemu tožniku polovico prisojenih stroškov, čeprav bi bilo pravilno, da bi morala prvi tožnici plačati 4.538,74 EUR, drugemu tožniku pa 712,58 EUR.

5. Drži, kar pritožnika navajata, da določa 161. čl. ZPP in drži tudi, kar navajata o svoji obveznosti plačila po pravnomočni sodbi do obeh tožnikov. Vendar ju zgolj to do znižanja njune obveznosti plačila stroškov ne more voditi. Tožnika sta imela skupnega pooblaščenega odvetnika in kako si bosta razdelila svoje stroškovno breme, je stvar njunega notranjega razmerja. S svojim tožbenim zahtevkom sta povrnitev pravdnih stroškov zahtevala brez opredelitve glede na njun delež pri spornem predmetu, (ki je bil sicer v pravdi odločilen „le“ glede višine terjatve), sodišče pa odloča v mejah postavljenih zahtevkov (1. odst. 2. čl. ZPP). Ker odmeri stroškov pritožnika ne nasprotujeta, niti temu, da sta jih onadva dolžna plačati po enakih delih, je bilo treba njuno pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 2, 161

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep II Kp 48881/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2019-01-09

Simona Skorpik (preds.), Miro Lešnik (poroč.), Breda Cerjak Firbas

izročitev zahtevane osebe - pogoji za izročitev - milejši predpis - absolutno zastaranje kazenskega pregona

Senat sodišča prve stopnje je ravnal pravilno, ko je za presojo pogojev za izročitev zahtevane osebe državi prosilki uporabil za zahtevano osebo milejši predpis, to je v času, ko bi naj storil preostalih devet kaznivih dejanj po dveh obtožnicah pristojnih državnih tožilstev države prosilke iz II. točke izreka izpodbijanega sklepa. Glede na čas storitve kaznivih dejanj in zagrožene kazni zanje je pravilno ugotovilo, da je kazenski pregon absolutno zastaral po pravu Republike Slovenije kot zaprošene države, s čimer je nastopil obligatorni razlog za zavrnitev predaje zahtevane osebe iz 5. točke prvega odstavka 8. člena Pogodbe med Republiko Slovenijo in Republiko Srbijo o izročitvi (BRSI).

1. Okrožno sodišče na Ptuju je kot sodišče prve stopnje s sklepom I Ks 48881/2018 z dne 28. 12. 2018 v točki II zavrnilo zahtevo države prosilke za izročitev zahtevane osebe D.Š..

2. Sklep je bil v preizkus sodišču druge stopnje predložen po uradni dolžnosti.

3. Višja državna tožilka je v mnenju, pridobljenem po prvem odstavku 527. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) soglašala z odločitvijo sodišča prve stopnje v točki II navedenega sklepa.

4. Preizkus je pokazal, da so ugotovitve sodišča prve stopnje o neizpolnjenih pogojih za izročitev zahtevane osebe kot podlaga za zavrnitev zahteve v tem delu, pravilne.

5. Senat sodišča prve stopnje je ravnal pravilno, ko je za presojo pogojev za izročitev zahtevane osebe državi prosilki uporabil za zahtevano osebo milejši predpis, to je v času, ko bi naj storil preostalih devet kaznivih dejanj po dveh obtožnicah pristojnih državnih tožilstev države prosilke iz II. točke izreka izpodbijanega sklepa. Glede na čas storitve kaznivih dejanj in zagrožene kazni zanje je pravilno ugotovilo, da je kazenski pregon absolutno zastaral po pravu Republike Slovenije kot zaprošene države, s čimer je nastopil obligatorni razlog za zavrnitev predaje zahtevane osebe iz 5. točke prvega odstavka 8. člena Pogodbe med Republiko Slovenijo in Republiko Srbijo o izročitvi (BRSI).

6. Sklep višjega sodišča temelji na določbi prvega odstavka 527. člena ZKP.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 527, 527/1

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 522

Zakon o ratifikaciji Pogodbe med Republiko Slovenijo in Republiko Srbijo o izročitvi (2013) - BRSI  - člen 8, 8/1, 8/1-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.