TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSK Sklep CDn 19/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-23

Nataša Butina Mrakič (preds.), Špela Prodan (poroč.), mag. Jana Petrič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

vknjižba lastninske pravice na nepremičnini v zemljiško knjigo - vknjižba hipoteke - dovoljenost pritožbe - pritožba odvetnika - pritožba poslana po pošti

Če odvetnik vlogo vloži pisno in ne elektronsko, kot to določa 125.a člen ZZK-1, se njegova vloga zavrže (šesti odstavek istega člena).

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje (v nadaljevanju: sodišče) potrdilo sklep Dn 115677/2016 z dne 16.6.2016, s katerim je bila na podlagi sklepa Okrajnega sodišča v Krškem N 6/2015 z dne 22.9.2015 v zvezi s sklepom II Cp 158/2016 z dne 30.3.2016 dovoljena vknjižba lastninske pravice pri v uvodu navedenih nepremičninah ter pri nepremičninah A. Z. dovolilo vknjižbo hipoteke.

Zoper navedeni sklep je nasprotni udeleženec A. Z. po pooblaščencu, odvetniku I. H. vložil pritožbo po pošti.

Kot izhaja iz 125.a člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju: ZZK-1) lahko odvetnik vloge v zemljiškoknjižnem postopku vlaga le elektronsko (četrti odstavek). Če tako ne ravna, jo zemljiškoknjižno sodišče zavrže (šesti odstavek istega člena). Ta določba je jasno povzeta v pravnem pouku tako izpodbijanega sklepa (3 točka) kot v pravnem pouku sklepa Dn 115677/2016 (3. točka), zoper katerega je pritožnik vložil ugovor. Tudi slednjega je vložil po pooblaščencu pisno, torej v nasprotju z določbo 125.a člena ZZK-1, kar pa je sodišče prve stopnje očitno spregledalo.

Ker je bila konkretna pritožba v nasprotju z zakonskimi določbami vložena v pisni obliki, jo je moralo pritožbeno sodišče ob uporabi določbe 1. točke drugega odstavka 161. člena ZZK-1 kot nedovoljeno zavreči, ne da bi jo vsebinsko obravnavalo.

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 125.a, 125.a/4, 125.a/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2888/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-28

ugovor zoper odločbo - pravnomočna odločba - zavrženje ugovora

Če se ugotovi, da je stranka vložila ugovor zoper odločbo, o kateri je bilo že pravnomočno odločeno, sodišče njen ugovor po uradni dolžnosti zavrže.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se ugovor tožnika z dne 6. 6. 2017, vložen zoper plačilna naloga P 390/2011-71 in P 390/2011-72 z dne 18. 5. 2015, zavrže.

2. Zoper sklep vlaga laično pritožbo tožnik. V obrazložitvi pritožbe navaja, da izpodbijani sklep nima podlage v veljavni zakonodaji.

4. Sodišče je dolžno med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je o stvari že pravnomočno odločeno. Če se ugotovi, da je stranka vložila ugovor zoper odločbo, o kateri je bilo že pravnomočno odločeno, sodišče njen ugovor po uradni dolžnosti zavrže.

5. Ker je bilo o tožnikovem ugovoru zoper plačilna naloga z dne 18. 5. 2015, s sklepom Okrajnega sodišča v Kranju P 390/2011-75 z dne 10. 6. 2015 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 2787/2016 z dne 29. 11. 2016 že pravnomočno odločeno, ni dovoljeno o ugovoru ponovno odločati, zato je sodišče prve stopnje tožnikov ugovor z dne 6. 6. 2017, na podlagi drugega odstavka 319. člena ZPP, pravilno zavrglo.

6. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker sodišče tudi ni našlo tistih absolutno bistvenih kršitev, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je neutemeljeno pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 366. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 319

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2065/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-27

napaka sodišča - ustavitev postopka - plačilo sodne takse na blagajni sodišča

Do izdaje izpodbijanega sklepa je očitno prišlo zaradi napake sodišča.

Pritožbi se ugodi in se sklep razveljavi.

1. Prvostopenjsko sodišče je z obravnavanim sklepom razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, Centralnega oddelka za verodostojno listino v zadevi VL 120640/2016-2 z dne 23. 11. 2016 tudi v 1. in 3. odstavku ter postopek ustavilo. Odločitev je oprlo na ugotovitev, da tožeča stranka kljub pozivu s plačilnim nalogom z dne 11. 4. 2017 v tam določenem 15-dnevnem roku ni doplačala sodne takse za postopek po tar. št. 1111 ZST-1 v znesku 211,00 EUR. Odločitev je oprlo na določbe tretjega odstavka 105.a člena in tretjega odstavka 188. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

2. V pritožbi proti temu sklepu tožeča stranka navaja, da je sodno takso plačala pravočasno in v zahtevanem znesku, zato ni razlogov, da se postopek ustavi. Taksa je bila plačana 21. 4. 2017 na blagajni sodišča, kar dokazuje s kopijo računa.

4. Iz podatkov spisa izhaja, da je sodišče prve stopnje tožeči stranki vročilo plačilni nalog za doplačilo sodne takse za postopek 14. 4. 2017 ter da je tožeča stranka na blagajni sodišča 21. 4. 2017 sodno takso plačala (račun na list. št. 46 spisa). Do izdaje izpodbijanega sklepa je očitno prišlo zaradi napake sodišča (iz uradnega zaznamka sodnice na list. št. 45 izhaja, da z blagajne vložišča niso prejeli potrdila o plačani taksi, čeprav bi ga morali dobiti). Pritožbeno sodišče je zato ugodilo pritožbi in sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 188

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2322/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-11

vsebina spora - odločanje v pravdnem postopku - pravila postopka - tožba na ugotovitev obstoja solastninske pravice - skupna lastnika - pravni naslov

V tožbi tožnik ni predlagal razdružitve skupne lastnine, o čemer se odloča v nepravdnem postopku, ampak s tožbo od zemljiškoknjižnega (skupnega) lastnika zahteva, da se ugotovi obstoj solastninske pravice glede vsake od nepremičnin v polovičnem deležu. O taki zadevi se odloča v pravdnem postopku.

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se postopek ustavi in se bo nadaljeval po pravilih nepravdnega postopka.

2. Tožnik v pritožbi zoper navedeni sklep uveljavlja vse pritožbene razloge in predlaga, naj pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek. Trdi, da ni predlagal delitve skupnega premoženja, ampak določitev višine deležev, kar je v pristojnosti pravdnega sodišča.

4. Tožnik je v tožbi, vloženi 26. 4. 2017, zahteval, naj se ugotovi, da sta pravdni stranki vsaka do polovice solastnika nepremičnin ID 001 in 002. V tožbi je navedel, da sta s tožencem v zemljiški knjigi vknjižena kot skupna lastnika navedenih nepremičnin, taka vknjižba pa nima podlage v pravnih naslovih, ki so bili podlaga za vknjižbo družbene lastnine in kasneje skupne lastnine, niti ni bila podana zakonska podlaga za nastanek skupne lastnine.

5. Pritožnik utemeljeno uveljavlja, da v tožbi ni predlagal razdružitve skupne lastnine, o čemer se odloča v nepravdnem postopku, ampak da s tožbo od zemljiškoknjižnega (skupnega) lastnika zahteva, da se ugotovi obstoj solastninske pravice glede vsake od nepremičnin v polovičnem deležu. O taki zadevi se odloča v pravdnem postopku.

6. Zaradi zmotnega zaključka, da gre za zadevo, o kateri se odloča v nepravdnem postopku, je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP).

7. Ker je predmet pritožbenega odločanja vmesna procesna odločitev, bo odločitev o stroških pritožbenega postopka predmet končne odločitve.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 21

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2787/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-19

zahteva za povrnitev pravdnih stroškov - prepozna zahteva - zaslišanje priče

Zahtevo za povrnitev pravdnih stroškov je treba podati do konca glavne obravnave; stroški pa morajo biti opredeljeno navedeni. Po poteku roka stranka izgubi pravico zahtevati povračilo stroškov, prepozno zahtevo pa sodišče zavrže kot nedovoljeno.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da se zahteve za povrnitev nadomestila plače priči N. N. zavrže.

II. Tožeča stranka je dolžna prvi toženi stranki povrniti 172,99 EUR stroškov pritožbenega postopka v 15 dneh od vročitve tega sklepa.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da mora prva toženka zaradi zaslišanja priče N. N. na naroku za glavno obravnavo 10. 5. 2017 Ministrstvu za finance povrniti izplačano nadomestilo plače v višini 10,65 EUR bruto.

2. Zoper takšno odločitev se iz vseh pritožbenih razlogov pritožuje prva toženka. Meni, da zneska ni dolžna plačati, ker priča N. N. ni zahtevala izplačila izgubljenega zaslužka takoj po svojem zaslišanju. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

4. Sodišče prve stopnje je opravilo narok za glavno obravnavo 10. 5. 2017 in po dokončnosti prepisa zvočnega posnetka 22. 5. 2017 izdalo sodbo. Priča N. N., ki je bila zaslišana na naroku 10. 5. 2017, nadomestila za svojo plačo ni omenila. Nasprotno - izjavila je, da stroškov ne priglaša. Pričin delodajalec je šele 28. 6. 2017 zahteval povrnitev nadomestila plače. Sodišče je njegovemu zahtevku ugodilo in izpodbijani sklep izdalo 21. 9. 2017. To pa je bilo že po izdaji prvostopenjske sodbe, v kateri je bilo med drugim odločeno tudi o stroških postopka.

5. Pritožba utemeljeno opozarja, da je zahtevek podan prepozno. Po določbi 163. člena ZPP je treba zahtevo za povrnitev pravdnih stroškov podati do konca glavne obravnave; stroški pa morajo biti opredeljeno navedeni. Po poteku roka stranka izgubi pravico zahtevati povračilo stroškov, prepozno zahtevo pa sodišče zavrže kot nedovoljeno.

6. Glede na navedeno je bilo treba pritožbi prve toženke ugoditi in izpodbijani sklep spremeniti tako, da se zahteva za povrnitev stroškov nadomestila plače priče N. N. z dne 28. 6. 2017 zavrže (352. člen ZPP v povezavi s prvo točko 365. člena istega zakona).

7. Prva toženka je v postopku s pritožbo uspela, zato ji mora tožnica - skladno s 154. členom ZPP in 165. členom istega zakona - povrniti pritožbene stroške. Prvi toženki je pritožbeno sodišče priznalo nagrado za sestavo pritožbe z vključenim DDV ter stroške sodnih taks, kar skupaj znaša 172,99 EUR. Ta znesek bo morala tožnica plačati v 15 dneh od vročitve tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 163

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2509/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-11-09

sodna taksa kot procesna predpostavka - višina sodne takse - dopustni ugovorni razlog zoper plačilni nalog na plačilo sodne takse - odlog plačila sodne takse

Po prvem odstavku 34.a člena ZST-1 je zoper plačilni nalog dopusten ugovor iz razlogov, da taksna obveznost ni nastala, ker je bila taksa že plačana ali da je sodišče napačno odmerilo sodno takso. Toženec je ugovarjal, da je sodišče sodno takso napačno odmerilo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor toženca zoper plačilni nalog.

2. Zoper sklep se pritožuje toženec brez navedb pritožbenih razlogov. Navaja, da je sodišče zavrnilo njegovo pritožbo zoper višino takse. Iz sklepa izhaja, da znaša taksa glede na vrednost zahtevka 95 EUR. Meni, da je trikratno povečanje tega zneska neupravičeno. Navaja, da se v nadaljevanju ne misli več pritoževati, pritožuje se zgolj zato, ker je bila taksa nepravilno odmerjena in bi morala znašati 95 EUR. Predlaga tudi odlog plačila do njegovega povratka z mirovne misije.

4. Prvostopenjsko sodišče je tožencu odmerilo sodno takso za pritožbo. Kot izhaja iz plačilnega naloga z 9. 8. 2017 (l. št. 10), ta znaša 285 EUR. Toženec je zoper plačilni nalog vložil ugovor in navajal, da je taksa odmerjena napačno. Prvostopenjsko sodišče je z izpodbijanim sklepom ugovor toženca zavrnilo. Izpodbijana odločitev je po oceni pritožbenega sodišča pravilna, prvostopenjsko sodišče pa je v izpodbijanem sklepu navedlo tudi vse razloge, ki tako odločitev utemeljujejo.

5. Po prvem odstavku 34. a člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1) je zoper plačilni nalog dopusten ugovor iz razlogov, da taksna obveznost ni nastala, ker je bila taksa že plačana ali da je sodišče napačno odmerilo sodno takso. Toženec je ugovarjal, da je sodišče sodno takso napačno odmerilo. Ugovorni razlogi (ki so enaki kot pritožbeni), izpodbijajo trikratno povečanje odmerjene sodne takse. Ta znaša po mnenju toženca (le) 95 EUR.

6. Višina takse za postopek o pritožbi zoper odločbo sodišča prve stopnje o glavni stvari je določena v Taksni tarifi v tarifni št. 1121, ki jo je prvostopenjsko sodišče tudi pravilno uporabilo. Po tej tar. št. znaša količnik za odmero takse v postopku o pritožbi zoper odločbo sodišča prve stopnje o glavni stvari 3. Ob ugotovitvi, da znaša taksa s količnikom 1 za vrednost zahtevka med 5.000 in 6.000 EUR 95 EUR (kar ni sporno), je pravilen zaključek prvostopenjskega sodišča, da znaša taksa za pritožbeni postopek (s količnikom 3) 285 EUR.

7. Uveljavljeni pritožbeni razlogi tako niso podani, niti niso podani pritožbeni razlogi, na katere pazi pritožbeno razlogi po uradni dolžnosti. Pritožbo je bilo zato treba zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. točka 365. člena ZPP). O predlogu za odlog plačila sodne takse, ki ga je toženec podal v pritožbi, bo odločalo prvostopenjsko sodišče.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a, 34a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 2735/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-07

potrebni pravdni stroški - oprostitev plačila pravdnih stroškov - brezplačna pravna pomoč

Za oprostitev plačila svojih stroškov postopka mora tožnica zaprositi za brezplačno pravno pomoč, o čemer odloča pristojni organ za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča, na katerega območju ima tožnica prebivališče.

Pritožba se zavrne ter se v izpodbijanem delu (glede zavrnitve predloga tožeče stranke za oprostitev plačila stroškov postopka pravdnih strank) potrdi II. točka sklepa sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje (prvo sodišče) je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodnih taks (I. točka izreka). Zavrnilo je predlog tožnice za oprostitev plačila stroškov postopka (razen stroškov sodne takse - II. točka izreka).

2. Zoper sklep se pritožuje tožnica, ki izpodbija II. točko sklepa prvega sodišča. Pritožbenih razlogov posebej ne opredeljuje, smiselno pa predlaga, da pritožbeno sodišče razveljavi sklep v izpodbijanem delu. Navaja, da se pritožuje zaradi naknadne vložitve prošnje za brezplačno pravno pomoč. To vlogo je podala 8. 10. 2017. Poslana je bila na prvo sodišče, ki pa jo je obvestilo, da je zadevo poslalo v ....

4. Prvo sodišče je pravilno zavrnilo tožničin predlog za oprostitev plačila stroškov postopka pravdnih strank (njenih stroškov in stroškov nasprotne stranke, kot je tožnica predlagala v vlogi za oprostitev z dne 3. 10. 2017). ZPP ne vsebuje določb, na podlagi katerih bi lahko pravdno sodišče oprostilo stranko plačila ostalih stroškov postopka (brez sodnih taks). Za oprostitev plačila svojih stroškov postopka mora tožnica zaprositi za brezplačno pravno pomoč, o čemer odloča pristojni organ za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča v Ljubljani, na katerega območju ima tožnica prebivališče (31.a člen ZBPP). Takšno prošnjo je tožnica tudi vložila, kot izhaja iz pritožbenih navedb. Na odločitev o tej prošnji izpodbijani sklep nima nobenega vpliva. Za oprostitev plačila stroškov postopka, ki jih bo tožnica morda dolžna povrniti nasprotni stranki, pa noben zakon ne daje podlage za takšno odločitev. Če tožnica v tem sporu ne bo uspela, bo dolžna povrniti tožencu njegove pravdne stroške po določbah ZPP (prvi odstavek 154. člena ZPP).

5. Ker uveljavljani in uradoma upoštevni pritožbeni razlogi niso podani je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno ter v izpodbijanem delu potrdilo sklep prvega sodišča (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 154

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 31a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep III Ip 2906/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-10-25

Urška Jordan (preds.), Tjaša Potparič Janežič (poroč.), Irena Balažic

dopustna pritožbena novota - (ne)plačilo takse - dokazilo o plačani taksi

Dolžnik v pritožbi odločitvi sodišča prve stopnje nasprotuje z navedbam in dokazilom, da je dolžno sodno takso pravočasno in pravilno plačal. V primeru, kakršen je obravnavan, dokazovanje plačila sodne takse ne predstavlja nedopustne pritožbene novote.

Pritožbi se ugodi in se sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugovor po izteku roka, vsebovan v pritožbi dolžnika z dne 22.12.2016, štelo za umaknjen.

2. Zoper sklep se pravočasno po pooblaščencu pritožuje dolžnik zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Navaja, da je plačilni nalog prejel 31. 12. 2016, takso pa plačal 3. 1. 2017, torej pravočasno.

3. V skladu z določbo četrtega odstavka 9. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ pritožba ni bila vročena v odgovor upniku.

5. V skladu z določbo prvega odstavka 29.b člena ZIZ mora biti ob vložitvi ugovora plačana sodna taksa. V drugem odstavku istega člena je določeno, da mora biti sodna taksa plačana najkasneje v osmih dneh od vročitve naloga za plačilo sodne takse, sicer, če niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V predmetni zadevi je sodišče prve stopnje dolžnika z plačilnim nalogom z dne 28. 12. 2016 pozvalo, naj v 8 dneh plača sodno takso za ugovor po tar. št. 4021 ZST-1 v znesku 55,00 EUR in pritožbo po tar. št. 4031 ZST-1 v znesku 125,00 EUR na prehodni podračun sodišča z uporabo sklicne številke, navedene v nalogu.

7. Z izpodbijanim sklepom je ugotovilo, da dolžnik sodne takse ni plačal niti v roku, določenem v plačilnem nalogu, zato je ugovor štelo za umaknjen. Dolžnik v pritožbi takšni odločitvi sodišča prve stopnje nasprotuje z navedbam in dokazilom, da je dolžno sodno takso pravočasno in pravilno plačal.

8. Glede na to, da v primeru, kakršen je obravnavan, dokazovanje plačila sodne takse ne predstavlja nedopustne pritožbene novote v smislu prvega odstavka 337. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, je pritožbeno sodišče dolžnikovi pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP in 355. člen ZPP, oba v zvezi s 15. členom ZIZ), v katerem naj se to opredeli do predloženega dokazila in ponovno presodi, ali je dolžnik sodno takso pravočasno in pravilno.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 29b

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 337, 337/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep IV Kp 26993/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-08-09

Simona Skorpik (preds.), Breda Cerjak Firbas (poroč.), Zdenka Klarič

pritožba ni dovoljena - nadomestitev izvršitve zaporne kazni z delom v splošno korist

Zoper sklep, s katerim sodišče odloči o predlogu obsojenca za nadomestitev kazni zapora z delom v splošno korist, pritožba zasebnega tožilca ni dopustna.

Pritožba pooblaščenke zasebnega tožilca se zavrže kot nedovoljena.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje ugodilo predlogu obsojenega F.K. in mu izrečeno kazen 2 mesecev zapora nadomestilo z opravljanjem dela v splošno korist v trajanju 120 ur, ki jih je obsojeni dolžan opraviti v roku treh mesecev po pravnomočnosti sklepa. Odločeno je bilo tudi, da izrečeno nadomestno delo v splošno korist izvrši CSD V, ki bo tudi spremljal in nadziral izvrševanje dela v splošno korist in o eventualnem neizpolnjevanju nalog obvestilo sodišče.

2. Zoper tak sklep se je zaradi zmotne ter nepopolne ugotovitve dejanskega stanja pritožila pooblaščenka zasebnega tožilca B.H. s predlogom, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

3. Pregled zadeve na pritožbeni stopnji je pokazal, da pritožba ni dovoljena.

4. V skladu z četrtim odstavkom 129.a člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) se zoper sklep, s katerim sodišče odloči o predlogu obsojenca za nadomestitev kazni zapora z delom v splošno korist, lahko pritoži le predlagatelj, kar je v obravnavani zadevi obsojenec in državni tožilec. Zoper sklep, ki ga je izdalo prvostopno sodišče, torej pritožba zasebnega tožilca ni dopustna. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

5. Glede na obširne navedbe v pritožbi zasebnega tožilca v smeri, da bi naj obdolženec resno grozil, da bo zasebnega tožilca ubil, pa pritožbeno sodišče dodaja še, da vsebina teh navedb ne more biti predmet tega pritožbenega postopka in bo zasebni tožilec sam ali preko svoje pooblaščenke, v kolikor bo to smatral za potrebno, o tem obvestil pristojne organe.

6. Glede na navedeno je bilo potrebno odločiti, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 129a, 129a/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.