VSL Sklep I Cp 1214/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-09-19

Barbka Močivnik Škedelj (preds.), Suzana Ivanič Lovrin (poroč.), Barbara Žužek Javornik

dedna pravica - obseg zapuščine - napotitev na pravdo - nevložitev tožbe - pravica ugovora zoper vsebino zapisnika - podpis zapisnika - trditvena podlaga - poizvedbe sodišča

Dejstva glede obsega zapuščine in daril so predmet trditvene podlage in zahtevkov dedičev, zato ni naloga sodišča, da samo opravlja poizvedbe.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom o dedovanju ugotovilo obseg zapuščine in za zakonite dediče razglasilo zapustnikovo izvenzakonsko partnerko L. B. in tri otroke - B. B., Đ. B. in Z. K. vsakega z deležem do 1/4 zapuščine.

2. Zoper sklep vlaga laično pritožbo dedič B. B. brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov. Navaja, da je sodišču v svojih dopisih in izjavah na obravnavah, od katerih so le redke prišle v zapisnik, podal dovolj jasne in uporabne napotke, da s svojimi pooblastili ugotovi dejansko stanje zadeve. Ker so za uspešno nadaljevanje prepotrebne informacije izostale, sodišče poziva, da izkoristi svoja pooblastila in se z vso zavzetostjo loti primera, ki je samo na videz enostaven.

3. Na pritožbo ni odgovoril nihče od sodedičev.

5. Pritožbeno sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo v okviru uveljavljanih pritožbenih razlogov in glede tistih kršitev, na katere mora paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena v zvezi s 366. členom ZPP

6. Pritožbene trditve, da sodišče prve stopnje v spis ni sprejelo vseh dopisov, ki jih je pritožnik posredoval sodišču, oziroma da v zapisnik ni zapisalo vseh njegovih izjav, niso podprte s podatki spisa.

7. Stranke oziroma udeleženci postopka imajo po določbi 124. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD pravico prebrati zapisnik ali zahtevati, naj se jim prebere, in ugovarjati zoper vsebino zapisnika. Kar je treba v zapisniku popraviti ali dodati glede na ugovore strank ali drugih oseb ali po uradni dolžnosti, se zapiše na koncu zapisnika. Na zahtevo teh oseb se v zapisnik vpišejo tudi ugovori, ki jim ni bilo ugodeno. Pritožnik bi moral svoje ugovore glede protokolacije njegovih izjav, če jih je imel, podati, preden je podpisal zapisnik. Ker ni postopal na opisani način, niti ni navedel, zakaj se na navedeno kršitev sklicuje šele v pritožbi, ni mogoče sklepati na postopanje, ki je očitano sodišču prve stopnje. Pritožnik je vse zapisnike celo podpisal, tekom postopka pa tudi ni navajal, da kakšne njegove vloge sodišče ne bi prejelo. Z golo pritožbeno navedbo, da temu ni bilo tako, ki je ne podkrepi z nobenim dokazom, pritožnik ne more biti uspešen. Očitana kršitev v zvezi z zapisnikom in vodenjem postopka zato ni podana.

8. Iz zapisnikov izvedenih narokov zapuščinske obravnave, na katerih je bil pritožnik, kot že rečeno, prisoten, izhaja, da je sodišče ustrezno upoštevalo vse njegove ugovore in pripombe ter mu dalo možnost, da se izjavi glede obstoja dednih pravic sodedičev in obsega zapuščine. Iz zapisnikov z dne 12. 1. 2017 in 21. 9. 2017 sledi, da ga je sodišče (dvakrat) pozivalo k postavitvi določnih trditev (oziroma zahtevka) glede obsega zapustnikovega premoženja in zatrjevanih domnevnih daril ter k predložitvi dokazov za svoje navedbe, česar ni storil. S sklepom z dne 12. 4. 2017 je sodišče prekinilo zapuščinski postopek in dediča B. B. napotilo na pravdo z ugotovitvenim zahtevkom, da L. B. in Đ. B. ne pripada dedna pravica po pokojnem S. B., in ga tudi poučilo, da bo, če tožbe ne bo vložil, zapuščinski postopek nadaljevalo ne glede na zahtevek, s katerim je bil napoten na pravdo (četrti odstavek 213. člena ZD). Ker v danem roku in do zaključka zapuščinskega postopka tožbe ni vložil, je sodišče prve stopnje postopek pravilno nadaljevalo in zaključilo ne glede na zatrjevane ugovore.

9. V zvezi s pritožbenimi navedbami, da bi moralo zapuščinsko sodišče po uradni dolžnosti opraviti ustrezne poizvedbe in ugotoviti dejansko stanje zadeve, pritožbeno sodišče še pojasnjuje, da so dejstva glede obsega zapuščine, kot tudi glede daril, predmet trditvene podlage in zahtevkov dedičev, zato ni naloga sodišča, da samo opravlja poizvedbe (212. člen ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

10. Po povedanem je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD pritožbo dediča kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Sklep je namreč materialnopravno pravilen in ni obremenjen s procesnimi kršitvami, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti.

Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999 s spremembami.

Zakon o dedovanju, Uradni list SRS, št. 15/1976 s spremembami.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 213, 213/4

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 124, 212

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.