VSL Sklep II Cpg 890/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-11-30

spor majhne vrednosti - odgovor na tožbo - rok za odgovor na tožbo - napačen pravni pouk - pravica do sodnega varstva - kršitev pravice do izjave

Res sicer v sporih majhne vrednosti veljajo krajši, 8-dnevni roki za opravo procesnih dejanj, vendar napačen pravni pouk (oziroma v tej zadevi napačno napotilo stranki o tem, v kakšnem roku lahko vloži odgovor na dopolnitev tožbo) ne more biti v škodo stranke, ki se po njem ravna.

Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

1. Z uvodoma navedeno sodbo je sodišče prve stopnje sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 61722/2017 z dne 7. 7. 2017 v 1. in 3. odstavku izreka obdržalo v veljavi (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da tožeči stranki povrne 250,24 EUR pravdnih stroškov (II. točka izreka).

2. Zoper takšno sodbo se je laično pritožila tožena stranka, po vsebini zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja ter kršitve 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Višjemu sodišču je predlagala, da izpodbijano sodbo razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pritožbenih stroškov ni priglasila.

3. Pritožba je bila vročena tožeči stranki, vendar nanjo ni odgovorila.

5. Po prvem odstavku 458. člena ZPP se sme odločba, s katero je končan spor v postopku v sporih majhne vrednosti (kot je obravnavani), izpodbijati samo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena ZPP in zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

6. Iz razlogov izpodbijane sodbe izhaja, da je bila toženi stranki dopolnitev tožbe tožeče stranke, skupaj s pozivom sodišča, da lahko v osmih dneh od prejema vloge tožeče stranke vloži odgovor na to vlogo, vročena na podlagi fikcije dne 21. 12. 2017. Osemdnevni rok se je tako iztekel 29. 12. 2017. Ker je tožena stranka odgovor na vlogo tožeče stranke vložila šele 5. 1. 2018, torej sedem dni po izteku osemdnevnega roka, sodišče prve stopnje navedb in dokaznih predlogov iz te toženkine vloge ni upoštevalo (452. in 453. člen ZPP).

7. Po določilu 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP je bistvena kršitev določb pravdnega postopka vselej podana, če kakšni stranki z nezakonitim postopanjem, zlasti z opustitvijo vročitve, ni bila dana možnost obravnavanja pred sodiščem. In prav na navedeno kršitev po presoji višjega sodišča tožena stranka v pritožbi utemeljeno opozarja.

8. Iz podatkov spisa namreč izhaja, da je sodišče prve stopnje toženi stranki v pozivu z dne 14. 12. 2017 naložilo, da v roku 15 dni od vročitve odgovori na prvo pripravljalno vlogo [dopolnitev tožbe] tožeče stranke (l. št. 54 spisa). Navedena vloga, skupaj s pozivom sodišča, je bila toženi stranki vročena dne 21. 12. 2017 (vročilnica pripeta na list. št. 56 spisa). Tožena stranka je vlogo „Odgovor na pripravljalno vlogo“ vložila priporočeno po pošti 5. 1. 2018 (l. št. 57 spisa), torej pred iztekom 15 dnevnega roka, ki je bil toženi stranki dodeljen v pozivu na odgovor na prvo pripravljalno vlogo tožeče stranke.

9. Res sicer v sporih majhne vrednosti veljajo krajši, 8-dnevni roki za opravo procesnih dejanj (prim. 452. člen ZPP). Vendar napačen pravni pouk (oziroma v tej zadevi napačno napotilo stranki o tem, v kakšnem roku lahko vloži odgovor na dopolnitev tožbe) ne more biti v škodo stranke, ki se po njem ravna.

Tožena stranka je bila zavedena v zmoto glede dolžine roka za vložitev odgovora na prvo pripravljalno vlogo (dopolnitev tožbe) tožeče stranke, zaradi česar bi bila zaradi nepravilnega pouka prikrajšana v svoji ustavni pravici do sodnega varstva (23. člen Ustave Republike Slovenije). Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča napačen pravni pouk (oziroma v konkretnem primeru nepravilno napotilo) ne more biti v škodo stranke, saj je pravica do pritožbe (oziroma v konkretnem pravica do sodnega varstva) ustavna pravica in ena temeljnih človekovih pravic (25. člen oziroma 23. Ustave Republike Slovenije).

Pravna teorija je takšnemu stališču sodne prakse pritrdila.

10. Višje sodišče je tako zaključilo, da je bila vloga tožene stranke z dne 5. 1. 2018 pravočasna, saj je bila vložena znotraj roka, ki ga je toženi stranki za to procesno dejanje določilo sodišče. Zmotna je zato ugotovitev sodišča prve stopnje, da tožena stranka na vlogo tožeče stranke ni odgovorila v danem roku in je posledično odločitev o ugoditvi tožbenemu zahtevku najmanj preuranjena.

11. Glede na navedeno je višje sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje, ker te kršitve postopka glede na njeno naravo ne more samo odpraviti (prvi odstavek 354. člen ZPP)

12. V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje kot pravočasne upoštevati navedbe, ki jih je tožena stranka podala v vlogi z dne 5. 1. 2018 in nato postopati v skladu s tretjim in četrtim odstavkom 452. člena ZPP. Šele nato bo lahko sprejelo meritorno odločitev.

Zoper ta sklep je dovoljena pritožba. Vloži se pri sodišču prve stopnje, v 15 dneh od prejema pisnega odpravka te odločbe, v zadostnem številu izvodov za sodišče in nasprotno stranko. Obsegati mora navedbo sklepa, zoper katero se vlaga, izjavo, da se izpodbija, pritožbene razloge in podpis pritožnika. Če pritožba ni razumljiva ali ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala, jo sodišče zavrže, ne da bi pozivalo vložnika, naj jo popravi ali dopolni. Ob vložitvi pritožbe mora biti plačana sodna taksa. Če ta ni plačana niti v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za njeno plačilo in tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je pritožba umaknjena. Če pritožbo vloži pooblaščenec, je ta lahko samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit.

Sklep se sme izpodbijati samo iz razloga, da je sodišče druge stopnje razveljavilo odločbo sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v novo sojenje, čeprav bi kršitve postopka glede na njeno naravo lahko samo odpravilo ali bi glede na naravo stvari in okoliščine primera lahko samo dopolnilo postopek oziroma odpravilo pomanjkljivosti ali če bi moralo samo opraviti novo sojenje.

O pritožbi bo odločalo Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

Tako tudi sklep VS RS VIII Ips 208/2010 z dne 22. 11. 2010.

Glej sklep VS RS III Ips 112/2011 z dne 28.02.2012, VS RS II Ips 860/2007 z dne 09.10.2008, tako tudi VSL II Cpg 1058/2015 z dne 18. 8. 2015.

Glej npr. Galič, Ustavno civilno procesno pravo, str. 411, Betetto, v Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 1. knjiga, str. 120.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23, 25

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 452

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.