TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep II Cp 2891/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-01

stroški postopka - povrnitev stroškov - postopek pri ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - ustavitev postopka - naknadna priglasitev stroškov

V skladu z določbo drugega odstavka člena 62 ZIZ se predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki je bil podlaga za izdajo razveljavljenega sklepa o izvršbi, obravnava kot tožba v pravdnem postopku. Zaradi tega za odločanje o povrnitvi stroškov veljajo določbe ZPP in ne ZIZ.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep spremeni tako, da glasi: „Tožeča stranka je dolžna začasnemu zastopniku toženca povrniti 171,35 EUR nastalih pravdnih stroškov in pritožbene stroške v znesku 91,60 EUR v roku 15 dni od prejema sklepa v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog začasnega zastopnika toženca za priznanje stroškov izvršilnega postopka.

2. Zoper tak sklep se pritožuje toženec, ki v pritožbi predlaga, da pritožbeno sodišče ugodi njegovi pritožbi ter izpodbijani sklep spremeni tako, da mu prizna priglašene pravdne stroške. V pritožbi toženec navaja, da je sodišče prve stopnje prezrlo kdaj se začne pravda. Zaradi vloženega ugovora zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, se je začel pravdni postopek in se sodišče prve stopnje neutemeljeno sklicuje na določbe ZIZ o povrnitvi stroškov in je sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je odločitev o stroških oprlo na določbe ZIZ, namesto ZPP.

4. V skladu z določbo drugega odstavka čl. 62 ZIZ se predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki je bil podlaga za izdajo razveljavljenega sklepa o izvršbi obravnava kot tožba v pravdnem postopku. Zaradi tega za odločanje o povrnitvi stroškov veljajo določbe ZPP in ne ZIZ (čl. 38 8. odstavek) na katere je oprlo svojo odločitev sodišče prve stopnje. Če sodišče izda sklep o ustavitvi postopka izven obravnave, se lahko zahteva povrnitev pravdnih stroškov v 15 dneh od prejema sklepa o ustavitvi postopka (sedmi odstavek čl. 163 ZPP). Ker je začasni zastopnik zahteval povrnitev stroškov v roku 15 dni od prejema sklepa o ustavitvi, je upravičen do povračila pravdnih stroškov, ki so odmerjeni v skladu z OdvT in DDV in znašajo 171,35 EUR (stroški ugovora 300 točk, stroški poštne storitve 2 %, DDV 22 % od priznanih stroškov).

5. Glede na navedeno je bilo pritožbi začasnega zastopnika ugoditi in spremeniti odločitev o pravdnih stroških tako, da je tožeča stranka dolžna povrniti 171,35 EUR pravdnih stroškov ter pritožbene stroške v znesku 91,60 EUR odmerjene v skladu z ODvT in ZST (čl. 365 tč. 3 ZPP).

ZPP člen 163, 163/7. ZIZ člen 38, 38/8, 62, 62/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 45/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-09

Barbara Žužek Javornik (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Barbka Močivnik Škedelj

skrbnik zapuščine - primernost osebe za skrbnika zapuščine

Ker je sodišče prve stopnje za skrbnika zapuščine po 131. členu ZD postavilo odvetnika ene izmed dedinj, teče pa tudi pravda po napotitvi zapuščinskega sodišča, gre za interesno kolizijo in neprimernega skrbnika.

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom za začasnega skrbnika zapuščine postavilo odvetnika Ž. P. z nalogo, da v imenu vseh dedičev toži, je tožen, izterja terjatve in izplačuje dolgove ter zastopa dediče v premoženjskih razmerjih glede zapuščine.

2. Proti temu sklepu vlaga pritožbo M. B. iz vseh pritožbenih razlogov. Niso izpolnjeni pogoji iz 131. člena Zakona o dedovanju (ZD). Znani so vsi dediči in skrbnik ni potreben. Poleg tega je postavljen za skrbnika odvetnik Ž. P., ki je pooblaščenec I. T. in jo zastopa v pravdi iz zapuščinskega postopka zaradi neveljavnosti ničnosti pogodbe in obsega zapuščine. M. B. ni bila pozvana, da se izjavi o predlogu B. L. T. za postavitev začasnega skrbnika. Meni, da njen predlog ni utemeljen. Meni, da hipotekarna tožba ni bila časovno omejena in da hipoteka ostaja v veljavi.

3. Na vročeno pritožbo dediči niso odgovorili.

5. Pritožbeno sodišče je najprej ugotovilo, da ima pritožba prav v delu, ko opozarja, da je sodišče za začasnega skrbnika zapuščine po zapustniku J. T. postavilo odvetnika Ž. P., ki zastopa dedinjo I. T. in sicer tudi v pravdah, ki so sledile napotitvenemu sklepu zapuščinskega sodišča z dne 12.7.2012. Gre za interesno kolizijo, zato odvetnik ene izmed dedinj, ne more biti brez soglasja vseh dedičev skrbnik zapuščine po 131. členu ZD. To je že narekovalo razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovno odločanje (365. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

6. Pač pa pritožba zmotno meni, da je sodišče zmotno ugodilo predlogu upnice B. L. T., da se postavi skrbnik zapuščine. Spregleda, da je že 21.6.2012 predlog bil podan s strani G. (list. št. 51), ker so potrebovali podatke o dedičih.

7. V spisu so poleg upnice B. L. T. priglasili terjatve tudi drugi upniki. Zato pritožba nima prav, da nikakor niso izpolnjeni pogoji po 131. členu ZD, ker so znani dediči in njihovo prebivališče. Zakon pozna tudi druge primere, ko je potrebno postaviti skrbnika zapuščine. Treba je ugotoviti, da so dediči sklep prejeli, pa niso vložili pritožbe. Zapuščinski postopek je sicer prekinjen in očitno bo trajal še nekaj časa. Tako se izkaže, da so lahko podani pogoji za postavitev skrbnika zapuščine po 131. členu ZD.

8. V nadaljevanju postopka naj sodišče prve stopnje o predlogu ponovno odloči in če bodo izpolnjeni pogoji, postavi začasnega skrbnika brez interesne kolizije.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 3173/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-10

pravnomočen sklep o denarni kazni - predlog za oprostitev plačila denarne kazni - zavrženje predloga

Oprostitev plačila pravnomočno naložene denarne kazni zaradi žalitve ni mogoča.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom s 26. 11. 2015 toženca zaradi žalitve kaznovalo z denarno kaznijo. Toženec se je proti odločitvi pritožil in Višje sodišče v Ljubljani je 9. 3. 2016 njegovo pritožbo zavrnilo in sklep o kaznovanju potrdilo. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo toženčev predlog za oprostitev plačila denarne kazni, ki ga je toženec vložil po začeti izterjavi denarne kazni.

2. Toženec v pravočasni, laični pritožbi najprej povzema, kaj je bilo predmet spora v pravdi. Pojasnjuje, da je glede na ravnanja odvetnikov tožeče stranke in sodišč logično, da mu je zavrela kri in je zapisal kako bolj sočno opazko. Meni, da je sodnica pristranska in dela v korist proračuna. Predlaga razveljavitev sklepa o izrečeni denarni kazni.

4. Sklep o izrečeni denarni kazni je postal pravnomočen z odločitvijo Višjega sodišča v Ljubljani z 9. 3. 2016. Proti pravnomočnemu sklepu ni dovoljeno nobeno redno pravno sredstvo, zato toženec s to pritožbo ne more uspešno doseči razveljavitve sklepa o naloženi mu denarni kazni.

5. Sodišče prve stopnje je ravnalo pravilno, ko je njegov predlog zavrglo, kajti, kot je pravilno zapisalo v obrazložitvi izpodbijanega sklepa, ne ZPP niti kak drug zakon tovrstne oprostitve znotraj (pravdnega) postopka ne omogoča.

6. Pritožbeno sodišče niti v okviru uradnega preizkusa izpodbijanega sklepa ni ugotovilo pomanjkljivosti, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi prvim odstavkom 366. člena ZPP), zato je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

ZPP člen 350, 350/2, 365, 365-2, 366, 366/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 2141/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-07

sodba na podlagi pripoznave - povrnitev stroškov - opomin pred tožbo - stroški opomina pred tožbo - potrebni stroški

Stališče pritožnice, da ji pripadajo tudi stroški obrazloženega opomina pred tožbo, je pravilno, saj je bil tudi ta potreben.

I. Pritožbi se ugodi in se II. točka sodba sodišča prve stopnje spremeni tako, da se znesek stroškov zviša za 56,12 EUR (na 158,24 EUR).

II. Toženec je dolžan tožnici za stroške tega pritožbenega postopka plačati 91,75 EUR, v 15 dneh, če zamudi pa še zakonske zamudne obresti od prvega dne zamude do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sodbo na podlagi pripoznave, s katero je odločilo, da je toženec dolžan tožnici plačati 36,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 10. 2015 do plačila (točka I. izreka) in pravne stroške v višini 102,12 EUR (točka II. izreka).

2. Zoper II. točko izreka sodbe, ki ima naravo sklepa, se pritožuje tožnica ter predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani del sodbe spremeni tako, da toženi stranki naloži v plačilo vse priglašene stroške postopka, kakor tudi stroške pritožbenega postopka. Očita, da sodišče prve stopnje ni priznalo stroškov opomina pred tožbo, ki je bil potreben, saj pred tem dolžniku rok za izpolnitev ni določen.

5. Sodišče pri odločanju, kateri stroški se povrnejo pravdnim strankam, upošteva tiste stroške, ki so potrebni za pravdo (155. čl. Zakona o pravdnem postopku; ZPP) in so določeni z veljavno Odvetniško tarifo (OT). Ta v 4. tč. tar. št. 38 OT določa, da se stranki povrnejo stroški storitve obrazloženega opomina pred tožbo. Stališče pritožnice, da ji pripadajo tudi stroški obrazloženega opomina, je torej pravilno, saj je bil tudi ta potreben. Pritožbi je bilo treba ugoditi in spremeniti sklep sodišča prve stopnje, vsebovan v II. tč. sodbe (3. tč. 365. čl. ZPP).

6. Ker je tožnica s pritožbo uspela, je upravičena tudi do povračila stroškov pritožbenega postopka (1. odst. 154. čl. ZPP v zvezi s 1. odst. 165. čl. ZPP). Ti predstavljajo strošek sestave pritožbe 57,50 EUR, povečan za DDV in sodno takso za pritožbo 21,60 EUR, skupaj 91,75 EUR. Priznane stroške mora toženec tožnici plačati v 15 dneh (1. in 2. odst. 313. čl. v zvezi s 332. čl. ZPP), če zamudi, pa gredo od izteka tega roka še zahtevane zakonske zamudne obresti (1. odst. 299. čl. in 1. odst. 378. čl. OZ).

ZPP člen 155. Odvetniška tarifa (2015) tarifna številka 38, 38/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 3074/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-09

prekinitev postopka - prenehanje pravdne stranke - prenehanje pravne osebe - pripojitev - prevzem - nadaljevanje postopka

Ker je bila predhodna tožeča stranka pripojena k prevzemni družbi, je ta postala njena univerzalna pravna naslednica. Skladno s pozivom sodišča je 18. 8. 2016 tudi podala izjavo o prevzemu postopka, zato je sodišče postopek nadaljevalo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je iz izpodbijanim sklepom odločilo, da se postopek, ki je bil zaradi prenehanja tožeče stranke prekinjen, z 18. 8. 2016 nadaljuje.

2. Zoper sklep vlaga pritožbo toženec, ki navaja, da je sodišče dne 19. 2. 2016 prekinjeni pravdni postopek nadaljevalo 18. 8. 2016, kar je več kot štiri mesece po prekinitvi postopka. Zato bi moralo šteti, da je tožba umaknjena. Hkrati napoveduje revizijo sodbe Višjega sodišča v Ljubljani z 8. 6. 2016, saj sodišče ni dovolilo zaslišanja prič v željenem obsegu.

4. Sodišče prve stopnje je postopek prekinilo zaradi prenehanja tožeče stranke po določilu 3. točke 205. člena ZPP. Ker je bila predhodna tožeča stranka pripojena k prevzemni družbi – Družbi za upravljanje terjatev bank, d.d., je ta postala njena univerzalna pravna naslednica. Skladno s pozivom sodišča je 18. 8. 2016 tudi podala izjavo o prevzemu postopka, zato je sodišče skladno s prvim odstavkom 208. člena ZPP postopek nadaljevalo. Pritožnik ne pojasni, zakaj bi sodišče moralo šteti, da je tožba umaknjena, za takšno njegovo stališče pa ni podlage v veljavnih postopkovnih določilih.

5. Ostale pritožbene navedbe, ki se nanašajo na napoved revizije, za odločitev o obravnavanem sklepu niso relevantne, zato pritožbeno sodišče na njih ne bo odgovarjalo.

6. Ker po povedanem v pritožbi zatrjevani pritožbeni razlogi niso utemeljeni, je višje sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep na podlagi 2. točke 365. člena ZPP.

ZPP člen 205, 205/1, 205/1-3, 208, 208/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep R 44/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-15

Milan Mesojedec (preds.), Majda Urh (poroč.), Karmen Ceranja

spor o pristojnosti - gospodarski spor - stvarna pristojnost - naročniška pogodba - samostojni podjetnik - prenehanje statusa samostojnega podjetnika

Spor izvira iz medsebojnih pravnih razmerij firme in samostojnega podjetnika izvirajoče iz njunih pridobitnih dejavnosti. Ker spor izvira iz preteklega pravnega razmerja firme in s. p., kar je opredeljeno kot gospodarski spor, ni relevantno, da je toženi stranki med tem prenehal status samostojnega podjetnika.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Kranju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani – centralni oddelek za verodostojno listino je po predlogu tožeče stranke (prej upnika) zoper toženo stranko (prej dolžnika) dne 19. 1. 2015 izdalo sklep o izvršbi VL 187780/2014. Zoper sklep je tožena stranka podala obrazložen ugovor, zato je sodišče s sklepom z dne 13. 3. 2015 sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba (točka 1 izreka sklepa) in zadevo odstopilo v reševanje Okrajnemu sodišču v Kranju (točka 2 izreka sklepa).

2. Okrajno sodišče v Kranju je ocenilo, da gre za spor iz 2. točke prvega odstavka 481. člena ZPP (gospodarski spor) zato ni stvarno pristojno za razsojo zadeve.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Kranju.

4. Na podlagi navedb pravdnih strank in dokazov v spisu (naročniška pogodba, račun) nedvomno izhaja, da je tožeča stranka sklenila naročniško pogodbo dne 18. 1. 2012 s toženo stranko A. A. s. p. Tudi naročnina je bila zaračunana toženi stranki kot samostojnemu podjetniku in ne A. A. kot fizični osebi. Spor torej izvira iz medsebojnih pravnih razmerij firme in samostojnega podjetnika izvirajoče iz njunih pridobitnih dejavnosti. Ker spor izvira iz preteklega pravnega razmerja firme in s. p., kar je opredeljeno kot gospodarski spor, ni relevantno, da je toženi stranki med tem prenehal status samostojnega podjetnika. Po prej povedanem je višje sodišče, na podlagi prvega odstavka 25. člena ZPP in v skladu s sodno prakso, zaključilo, da gre v obravnavani zadevi za gospodarski spor. Zato je v skladu s 7. točko drugega odstavka 32. člena ZPP za sojenje pristojno Okrožno sodišče v Kranju.

ZPP člen 25, 25/1, 32, 32/2, 32/2-7, 481, 481/1, 481/1-2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 3140/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-15

stroški pravdnega postopka - nagrada za postopek - prenehanje mandata odvetniku - znižanje nagrade

Podana je situacija, ki jo predvideva tarifna št. 3101 ZOdvT, in sicer situacija iz točke d prvega odstavka, ko mandat preneha, preden se odvetnik udeleži naroka za svojo stranko. V takem primeru se nagrada po tarifni št. 3100 zniža na količnik 0,8.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da se znesek pravdnih stroškov, ki jih je tožeča stranka dolžna povrniti toženi stranki, zniža za 388,57 EUR (na 1.112,40 EUR).

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti pritožbene stroške v višini 92,20 EUR v petnajstih dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od naslednjega dne po poteku petnajstdnevnega roka do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da je tožeča stranka dolžna toženi stranki povrniti stroške postopka v višini 1.500,97 EUR v roku petnajst dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sklep se pritožuje tožeča stranka in predlaga, da se sklep spremeni tako, da se odmerjeni pravdni stroški znižajo na znesek 1.112,40 EUR. Sporni so torej stroški v višini 388,57 EUR. Navaja, da je sodišče prve stopnje nagrado za postopek odmerilo po tarifni št. 3100 Zakona o odvetniški tarifi (ZOdvT) v višini 828,10 EUR. Pravilno bi moralo uporabiti tarifno št. 3101, po kateri se nagrada za postopek odmerja po količniku 0,8. Nagrada za postopek bi morala znašati 509,60 EUR oziroma povečano za DDV po stopnji 22% v višini 621,71 EUR.

4. Pritožba utemeljeno navaja, da je sodišče prve stopnje toženi stranki napačno priznalo nagrado za postopek po tarifni št. 3100 ZOdvT v višini 828,10 EUR, torej z upoštevanjem količnika 1,3. V konkretni zadevi je namreč podana situacija, ki jo predvideva tarifna št. 3101 ZOdvT, in sicer situacija iz točke d prvega odstavka, ko mandat preneha, preden se odvetnik udeleži naroka za svojo stranko. V takem primeru se nagrada po tarifni št. 3100 zniža na količnik 0,8. Pritožba pravilno navaja, da nagrada za postopek pravilno znaša 509,60 EUR, povečano za DDV pa 621,71 EUR. Sodišče prve stopnje je torej priznalo za 318,50 EUR previsoko nagrado, skupaj z upoštevanjem DDV pa za 388,57 EUR previsok znesek.

5. Ostalih priznanih stroškov tožeča stranka ne izpodbija. Skupno priznani znesek 1.500,97 EUR je zato sodišče druge stopnje znižalo za preveč priznani znesek v višini 388,57 EUR, torej na 1.112,40 EUR in temu ustrezno spremenilo sklep sodišča prve stopnje. Odločitev sodišča druge stopnje temelji na 3. točki 365. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

6. Tožeča stranka je s pritožbo v celoti uspela, zato ji gredo tudi pritožbeni stroški. Ti predstavljajo priglašene stroške za sestavo pritožbe v višini 50,00 EUR, 22% DDV ter sodno takso v višini 31,20 EUR. Skupno torej znašajo 92,20 EUR. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na 154. členu ZPP v zvezi s 165. členom ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep I Cp 1514/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-05

prepozna pritožba - zavrženje pritožbe kot prepozne - spori majhne vrednosti

Prvostopenjsko sodišče je ravnalo prav, ko je zavrglo prepozno pritožbo, to je pritožbo, vloženo po izteku pritožbenega roka, ki je bil v tem primeru 8 dni, ker je šlo za spor majhne vrednosti.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Prvostopenjsko sodišče je zavrglo pritožbo toženke z dne 30. 11. 2016 proti sodbi z dne 10. 11. 2016, ker je ugotovilo, da jo je vložila po preteku 8 dnevnega pritožbenega roka, torej prepozno.

2. Proti sklepu se je brez izrecne opredelitve pritožbenih razlogov toženka pritožila. Znotraj roka za pritožbo proti sklepu o zavrženju njene pritožbe zoper sodbo je namreč znova poslala sodišču to isto pritožbo in na kasnejše pozive sodišča pojasnila, da se s tem pritožuje tudi zoper sklep.

4. Prvostopenjsko sodišče je ravnalo prav, ko je zavrglo prepozno pritožbo, to je pritožbo, vloženo po izteku pritožbenega roka, ki je bil v tem primeru 8 dni, ker je šlo za spor majhne vrednosti. (3. odst. 458. čl., 343. čl. v zv. s 1. odst. 333. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

5. Ker uradni preizkus izpodbijanega sklepa ni pokazal kršitev, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (366. čl. ZPP v zvezi 350. čl. ZPP), pritožbenih očitkov, ki bi bili usmerjeni v sklep o zavrženju, pa v pritožbi zoper sodbo ni bilo, se izkaže, da je sklep sodišča prve stopnje pravilen in zakonit. Zato je bilo treba pritožbo zavrniti in sklep sodišča prve stopnje potrditi (2. tč. 365. čl. ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 333, 333/1, 343, 458, 458/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Cp 684/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-09

predlog za oprostitev plačila sodne takse - rok za vložitev predloga za oprostitev plačila sodnih taks - prepozen predlog za oprostitev plačila sodne takse

V konkretni zadevi je udeleženec predlog za plačilo sodne takse, ki mu je bila naložena v plačilo s plačilnim nalogom Dn 1 z dne 19.9.2017, podal, ko se je rok za plačilo obravnavane sodne takse že iztekel. Zato je sodišče postopalo pravilno, ko je njegov predlog zavrglo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče zavrglo predlog udeleženca za oprostitev plačila sodne takse, ki mu je bila naložena v plačilo s plačilnim nalogom Dn 1 z dne 19.9.2017.

2. Zoper odločitev sodišča se pritožuje udeleženec. Navaja, da prosi za oprostitev sodne takse. Je na CSD in iskalec del. Na mesec dobi 64,00 EUR.

4. Zakon o sodnih taksah (ZST-1) v prvem odstavku 13. člena med drugim določa, da sklep o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu taks učinkuje od dne, ko je pri sodišču vložen, in velja za vse takse, za katere se rok za plačilo izteče tega dne ali pozneje. V konkretni zadevi je udeleženec predlog za plačilo sodne takse, ki mu je bila naložena v plačilo s plačilnim nalogom Dn 1 z dne 19.9.2017, podal, ko se je rok za plačilo obravnavane sodne takse že iztekel. Zato je sodišče postopalo pravilno, ko je njegov predlog zavrglo.

5. Ker udeleženec ni pravočasno predlagal taksne oprostitve, je pravno nepomembno pritožbeno sklicevanje na to, da je na CSD iskalec del in prejema le 64,00 EUR mesečno.

6. Ker pritožbeno sodišče tudi uradoma upoštevnih kršitev ni zasledilo (drugi odstavek 350. v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku - ZPP)

je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (druga točka prvega odstavka 365. člena ZPP).

Zakon o nepravdnem postopku - ZNP, ki se uporablja v konkretnem postopku (120. člen Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) v 37. členu določa smiselno uporabo pravil Zakona o pravdnem postopku.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 13, 13/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.