TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL Sklep II Cp 1449/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-09-19

Barbka Močivnik Škedelj (preds.), Suzana Ivanič Lovrin (poroč.), Barbara Žužek Javornik

umik tožbe - pravdni stroški po umiku tožbe - obrazložen odgovor na tožbo

V obravnavani zadevi je tožeča stranka tožbo umaknila potem, ko je tožena stranka po pozivu sodišča že vložila odgovor na tožbo. S tem v zvezi so toženi stranki v postopku nastali stroški, za katere je sodišče prve stopnje pravilno odločilo, da jih je na podlagi 158. člena v zvezi s 155. členom ZPP dolžna povrniti tožeča stranka.

Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu (točka II izreka) potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se postopek ustavi (točka I izreka), tožeča stranka pa mora v 15 dneh povrniti toženi stranki njene stroške postopka v znesku 342,71 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od prvega dne po poteku izpolnitvenega roka do plačila (točka II izreka).

2. Zoper II. točko sklepa se pritožuje tožeča stranka. Uveljavlja pritožbena razloga bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da pritožbeno sodišče sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Navaja, da je tožena stranka v odgovoru na tožbo podala le protispisne navedbe glede pravnomočno ugotovljene dedne pravice tožene stranke, v obravnavanje glavne stvari, to je glede zatrjevane dedne nevrednosti tožene stranke pa se tožena stranka v odgovoru na tožbo ni spustila. Glede na navedeno privolitev tožene stranke v umik tožbe ni bila potrebna. Odgovor na tožbo tožene stranke z dne 22.9.2107 ne vsebuje elementov, ki jih za odgovor na tožbo določa 278. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Zato tožena stranka ni upravičena do povračila pravdnih, to je odvetniških stroškov.

3. Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. ZPP v prvem odstavku 158. člena določa, da mora tožeča stranka, ki umakne tožbo, povrniti nasprotni stranki pravdne stroške, razen če jo je umaknila takoj, ko je tožena stranka izpolnila zahtevek. V obravnavani zadevi je tožeča stranka tožbo umaknila potem, ko je tožena stranka po pozivu sodišča že vložila odgovor na tožbo. S tem v zvezi so toženi stranki v postopku nastali stroški, za katere je sodišče prve stopnje pravilno odločilo, da jih je na podlagi 158. člena v zvezi s 155. členom ZPP dolžna povrniti tožeča stranka. Odgovor na tožbo tožene stranke je bil potreben, obrazložen v skladu z določbo 278. člena ZPP, v njem pa se je tožena stranka spustila tudi v obravnavanje glavne stvari, to je v vprašanje dedne pravice tožene stranke. Zato so nasprotne pritožbene navedbe v zvezi s tem neutemeljene. Ker pritožbeno sodišče tudi ni našlo razlogov, na katere mora paziti po uradni dolžnosti (2. odst. 350. člena ZPP), je pritožbo tožeče stranke zavrnilo kot neutemeljeno in v izpodbijanem delu (točka II izreka) potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 155, 158, 158/1, 278

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 1660/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-12-27

nepopolnost pritožbe - zadostno število izvodov vloge

Če pritožba ni vložena v zadostnem številu izvodov za sodišče in nasprotno stranko, jo sodišče zavrže brez pozivanja k dopolnitvi.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je po prejemu pritožbe proti sodbi toženko s sklepom pozvalo, naj jo dopolni – vloži še en izvod, z opozorilom, da jo bo sicer zavrglo. Toženka ni ravnala v skladu z navodilom sodišča, zato je to pritožbo z izpodbijanim sklepom zavrglo.

2. Toženka v pravočasni in laični pritožbi navaja, da je že v prvi predlagani izvršbi kopirala plačane položnice, lastnoročna pritožba pa je v enem izvodu, zato omenjeno izvršbo zavrača. Dodaja, da je bil avto na parkirišču ukraden, zato predlaga, da sodišče izvršbo umakne.

4. Pritožnica ne zanika, nasprotno, celo priznava, da je pritožbo vložila v enem izvodu. Že to zadošča za zavržnje njene pritožbe, saj 336. člen ZPP določa, da se v postopku s pritožbo sploh ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev. Sicer pa pritožnica tudi ne nasprotuje ugotovitvi sodišča prve stopnje, ki izhaja iz izpodbijanega sklepa, da se ni ravnala tako, kot ji je nalagal pozivni sklep

(namreč, da vloži dodaten izvod pritožbe), temveč ga je ignorirala. Ker vloženo število izvodov ne zadošča za sodišče in za nasprotno stranko (106. člen ZPP), je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno in toženkino pritožbo proti sodbi zavrglo. Pritožbeno sodišče je zaradi navedenega toženkino pritožbo proti sklepu zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (druga točka 365. člena ZPP).

Po podatkih spisa ji je bil ta vročen 14. 6. 2018 (vročilnica, speta k list. št. 72 v spisu).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 106, 106/1, 108, 108/5, 336, 343, 343/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 971/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-11-14

Alenka Kobal Velkavrh (preds.), Bojan Breznik (poroč.), Dušan Barič

taksna oprostitev - predlog za taksno oprostitev - pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo taks na podlagi sodne odločbe - premoženjsko stanje predlagatelja - višina mesečnih prejemkov

Sodišče prve stopnje je pravilno ocenilo premoženjske zmožnosti toženca, ki prejema dokazano visoko pokojnino, na podlagi katere bo lahko poravnal v sklepih določene obroke za plačilo taksne obveznosti.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog toženca za oprostitev plačila sodne takse, kakor tudi predlog za odlog plačila sodne takse, tožencu pa je omogočilo plačilo sodne takse za pritožbo v trinajstih zaporednih obrokih, s tem, da mora vsak mesec plačati 705,00 EUR. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da toženec prejema pokojnino v višini 1.613,50 EUR, kar občutno presega dvakratnik osnovnega zneska minimalnega dohodka določenega po Zakonu o socialno varstvenih prejemkih, ki je 595,06 EUR, kar je eden izmed cenzusov pri odobritvi brezplačne pravne pomoči, kriterij pa se smiselno uporablja tudi v postopkih odločanja o taksni oprostitvi v pravdnih zadevah, s tem, da je trenutno minimalni dohodek 297,53 EUR. Sodišče prve stopnje je še ugotovilo, da je toženec prejel na bančnem računu še dodatna denarna sredstva in da je lastnik nepremičnine, ki je po podatkih GURS, vredna ... EUR.

2. Tožnik v pritožbi navaja, da sodišče prve stopnje ni izvedlo dokaza z zaslišanjem toženca in tudi ni opravilo poizvedb, zato je nepravilno ugotovilo dejansko stanje. Nepremičnine je obremenjena, poteka pa tudi razdelitvena pravda med ...

4. Sodišče prve stopnje je pravilno ocenilo premoženjske zmožnosti toženca, ki prejema dokaj visoko pokojnino, na podlagi katere bo lahko poravnal v sklepu določene obroke za plačilo taksne obveznosti. Sodišče prve stopnje je pravilno upoštevalo, da toženec prejema bistveno višjo pokojnino dvakratnika osnovnega zneska minimalnega dohodka, ob tem, da prejema še dodatna denarna sredstva. Poleg tega je lastnik nepremičnine, ki je vredna nekaj manj kot 500.000,00 EUR, pri čemer ni odločilno, da glede te nepremičnine poteka delitveni postopek med ... ter da na navedeni nepremičnini ne živi. Toženec v pritožbi pavšalno navaja, da sodišče ni izvedlo predlaganih dokazov in da ga ni zaslišalo, ne pojasni pa, na kakšen način bi navedeni dokazi, če bi bili izvedeni, vplivali na pravilnost ugotovitve dejanskega stanja. Pavšalne so tudi navedbe glede obremenitve nepremičnine.

5. Pritožbeni razlogi niso utemeljeni, zato je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. tč. prvega odstavka 365. člena Zakona o pravdnem postopku).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 11, 11/1, 11/2, 11/5, 11/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 1870/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-10-17

Suzana Ivanič Lovrin (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Barbka Močivnik Škedelj

Ker je tožena stranka umaknila pritožbo, je pritožbeno sodišče vzelo umik na znanje.

II. Vsaka stranka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo ugovor tožene stranke proti izdani začasni odredbi.

2. Proti temu sklepu je vložila pritožbo tožena stranka.

3. Predno je pritožbeno sodišče odločilo o pritožbi, je prejelo izdatek sodne poravnave, v zadevi I P 53/2016, kjer je sodišče prve stopnje med drugim reševalo tudi sporno razmerje v zadevi I P 48/2018, kjer je vložena pritožba II Cp 1870/2018. Stranke sodne poravnave v I P 53/2016 so bile med drugim tudi tožeča stranka in tožena stranka iz te pravdne zadeve.

4. S sodno poravnavo so se med drugim tožeča in tožena stranka v zadevi I P 48/2018 celovito dogovorile glede spornega razmerja iz te pravde, kakor tudi, da se izbriše zaznamba prepovedi odtujitve in obremenitve v korist tožeče stranke po izdani začasni odredbi. V sodni poravnavi je toženka med drugim umaknila pritožbo v zadevi P 48/2018, ki jo obravnava Višje sodišče v Ljubljani pod opr. št. II Cp 1870/2018. Nato je sodišče prve stopnje predložilo izdatek sodne poravnave in vrnilo spis Višjemu sodišču zaradi odločitve o umiku pritožbe.

5. Zato pritožbeno sodišče ugotavlja, da je tožena stranka pritožbo umaknila, kar lahko stori po drugem odstavku 334. člena ZPP. Ker sta se pravdni stranki s sodno poravnavo dogovorili, da vsaka krije svoje stroške, je bilo treba odločiti tudi o priglašenih stroških za pritožbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.