TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep Cst 37/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-01-20

Nada Mitrović (preds.), Vesna Jenko (poroč.), Renata Horvat

osebni stečaj - postopek odpusta obveznosti - določitev preizkusne dobe - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja le, da je sodišče pri določitvi preizkusnega obdobja upoštevalo dolžnikove osebne in premoženjske razmere ter višino zapadlih obveznosti. Sodišče pri tem ni navedlo, katere konkretne pravnorelevantne okoliščine je pri dolžniku upoštevalo.

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijani 2. točki izreka razveljavi in se v tem obsegu zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Z uvodoma citiranim sklepom je prvostopenjsko sodišče začelo postopek odpusta obveznosti stečajnemu dolžniku (1. točka izreka), in določilo preizkusno obdobje štirih let od začetka postopka odpusta obveznosti tako, da zadnji dan preizkusnega obdobja poteče dne 2. 12. 2019 (2. točka izreka).

2. Zoper 2. točko izreka sklepa se je pravočasno pritožil dolžnik, ker meni, da je preizkusno obdobje štirih let predolgo. Navaja, da sam ni odgovoren, da je bankrotiral, ima skrb za dva majhna otroka in številne zdravstvene težave. Predlaga, da mu sodišče skrajša preizkusno obdobje.

4. Skladno s 4. odstavkom 400. člena ZFPPIPP sodišče določi dolžniku preizkusno obdobje ob upoštevanju starosti stečajnega dolžnika, njegovih družinskih razmer, njegovega zdravstvenega in drugih osebnih stanj ter razlogov za njegovo insolventnost. Iz razlogov izpodbijanega sklepa pa izhaja, da je sodišče pri določitvi preizkusnega obdobja upoštevalo dolžnikove osebne in premoženjske razmere ter višino zapadlih obveznosti. Sodišče pri tem ni navedlo, katere konkretne pravnorelevantne okoliščine je pri dolžniku upoštevalo. Izpodbijanega sklepa zato ni mogoče preizkusiti, zato je obremenjen z bistveno postopkovno kršitvijo po 14. točki 2. odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

5. Spričo navedenega je pritožbeno sodišče sklep sodišča prve stopnje v izpodbijani 2. točki razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

ZFPPIPP člen 400, 400/4. ZPP člen 339, 339/2, 339/2-14.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep Cst 181/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-03-30

Franc Seljak (preds.), Ladislava Polončič (poroč.), Magda Teppey

sklep o končanju stečajnega postopka - sklep o ustavitvi postopka odpusta obveznosti - prihod na narok - pritožbeni razlogi

Sodišče prve stopnje je postopek odpusta obveznosti ustavilo že s prejšnjim sklepom, zoper katerega dolžnik ni vložil pritožbe, in vsi pritožbeni razlogi, ki jih navaja v pritožbi zoper sklep o končanju stečajnega postopka, so zaradi tega pravno nepomembni.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (zap. št. 139) postopek osebnega postopka končalo (1. točka izreka), razrešilo stečajnega upravitelja (2. točka izreka) ter sklenilo, da se o tem, katere prijavljene terjatve v postopku so priznane in o znesku teh terjatev, ki ni bil plačan, odloči tako, kot je navedeno v seznamu neplačanih priznanih terjatev z dne 21. 1. 2016 (zap. št. 137), ki je sestavni del izreka tega sklepa (3. točka izreka). Hkrati je odločilo, da mora dolžnik upnikom znesek neplačanih terjatev iz 3. točke izreka poravnati (4. točka izreka).

2. Proti temu sklepu se je dolžnik pravočasno pritožil (zap. št. 142). Pritožbenega razloga ni citiral, iz vsebine pritožbe pa izhaja, da očita sodišču prve stopnje nepopolno ugotovitev dejanskega stanja in zmotno uporabo materialnega prava.

4. S pritožbenim pojasnjevanjem, da pritožnik 1. 12. 2015 ni uspel priti na narok za obravnavanje ugovora zoper odpust obveznosti, pritožnik ne more uspeti. Prav tako ne s pojasnilom, zakaj se omenjenega naroka ni udeležil, pa tudi ne niti s pojasnjevanjem svojega slabega zdravstvenega stanja ter čudenjem nad tem, da je sodišče prve stopnje ugovoru zoper sklep o začetku postopka odpusta obveznosti ugodilo šele dve leti po njegovi obsodbi zaradi kaznivega dejanja poslovne goljufije.

5. Vse zgoraj povzete pritožbene navedbe se nanašajo na sklep prvostopenjskega sodišča z dne 8. 12. 2015 (zap. št. 134). S tem sklepom je sodišče prve stopnje postopek odpusta obveznosti proti dolžniku ustavilo. Ta sklep (zap. št. 134) je dolžnik prejel 18. 12. 2015, vendar se proti njemu ni pritožil. Pritožbene navedbe, ki se nanašajo na omenjeni sklep (zap. št. 134) pa v pritožbenem postopku proti sklepu po končanju postopka osebnega stečaja niso pomembne. Zato je dolžnikova pritožba proti izpodbijanemu sklepu (zap. št. 139) neutemeljena.

6. V pritožbi proti temu sklepu (zap. št. 139) pritožnik sodišču prve stopnje ni očital nikakršne nepravilnosti. Zato je pritožbeno sodišče v nadaljevanju pritožbenega odločanja opravilo le še uradni preizkus izpodbijanega sklepa. Ker tudi ob tem preizkusu ni zasledilo nobenih kršitev iz drugega odstavka 350. člena ZPP, je dolžnikovo pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep Cst 169/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-03-22

mag. Damjan Orož (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Mateja Levstek

STEČAJNO PRAVO - KAZENSKO MATERIALNO PRAVO

postopek osebnega stečaja - postopek odpusta obveznosti - ovire za odpust obveznosti - pravnomočna obsodba za kaznivo dejanje proti premoženju ali gospodarstvu - neupravičena proizvodnja in promet s prepovedanimi drogami - vrsta kaznivega dejanja

Sodna praksa je zavzela stališče (ki ga pravilno navaja že sodišče prve stopnje), in sicer, da tovrstna kazniva dejanja vsebujejo elemente kaznivega dejanja proti premoženju, zaradi česar je podana ovira za odpust obveznosti iz 1. točke 399. člena ZFPPIPP.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlog stečajnega dolžnika za odpust obveznosti zavrnilo.

2. Zoper navedeni sklep se pravočasno pritožuje dolžnik in smiselno predlaga spremembo izpodbijanega sklepa.

4. Sodišče prve stopnje je predlog za odpust obveznosti zavrnilo po tem, ko je ugotovilo, da so pri dolžniku podane ovire za odpust po 1. točki 399. člena ZFPPIPP. Odpust obveznosti namreč ni dovoljen, če je bil stečajni dolžnik pravnomočno obsojen zaradi kaznivega dejanja - ne le proti gospodarstvu, ampak tudi zaradi kaznivega dejanja proti premoženju, obsodba pa še ni izbrisana iz kazenske evidence.

5. Kot je razvidno iz podatkov v spisu, je bil dolžnik pravnomočno obsojen zaradi storitve kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa s prepovedanimi drogami iz prvega odstavka 186. člena KZ-1, ki še ni izbrisana, česar pritožba niti ne izpodbija. Ne glede na pritožbena naziranja, da navedeno kaznivo dejanje spada med „zdravstvene delikte“, je sodna praksa zavzela stališče (ki ga pravilno navaja že sodišče prve stopnje), in sicer, da tovrstna kazniva dejanja vsebujejo elemente kaznivega dejanja proti premoženju, zaradi česar je podana ovira za odpust obveznosti iz 1. točke 399. člena ZFPPIPP. Napačno je tudi stališče pritožnika, da zaradi zasega marihuane, ki naj bi bila predmet osebnega zdravstvenega stanja, ni podana ovira za odpust obveznosti.

6. Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

ZFPPIPP člen 399, 399-1. KZ-1 člen 186, 186/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 120/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-03-24

pripoznava zahtevka - odmera stroškov - takse - takse glede na vrednost spornega predmeta

Tožena stranka je tožbeni zahtevek tožeče stranke pripoznala pred razpisom prvega naroka za glavno obravnavo. Taksa za postopek (ki predstavlja strošek tožeče stranke), tako glede na vrednost spornega predmeta, upoštevaje tar. št. 1112 ZST-1, znaša 189,00 EUR. Po vštetju že plačane sodne takse za postopek za izvršbo na podlagi verodostojne listine (44,00 EUR), pa taksa znaša 145,00 EUR.

I. Pritožbi se ugodi in se sodba sodišča prve stopnje v izpodbijani II. točki izreka (ki predstavlja sklep) spremeni tako, da se znesek pravdnih stroškov, ki jih je tožena stranka dolžna povrniti tožeči, zniža na 145,00 EUR.

II. Tožeča stranka je dolžna povrniti toženi stranki 31,20 EUR pritožbenih stroškov, v roku petnajstih dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka tega roka dalje do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sodbo na podlagi pripoznave, s katero je ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke ter sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 66633/2015 z dne 2. 6. 2015 vzdržalo v veljavi v prvem in tretjem odstavku izreka (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da mora tožeči stranki povrniti pravdne stroške v višini 523,00 EUR z obrestmi (II. točka izreka).

2. Tožena stranka je zoper stroškovno odločitev (II. točko izreka sodbe) pravočasno vložila pritožbo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijani stroškovni odločitvi spremeni tako, da znesek stroškov, ki jih je dolžna povrniti tožeči stranki, zniža na 145,00 EUR.

4. V skladu s tar. št. 1111 Taksne tarife Zakona o sodnih taksah (ZST-1) se za postopek pred sodiščem prve stopnje odmeri taksna s količnikom 3 po 16. členu ZST-1. V kolikor pa se postopek konča s sodbo na podlagi pripoznave, izdano najpozneje na prvem naroku za glavno obravnavo, pa se sodna taksa odmeri po tar. št. 1112 s količnikom 1.

5. Tožena stranka je tožbeni zahtevek tožeče stranke pripoznala pred razpisom prvega naroka za glavno obravnavo. Taksa za postopek (ki predstavlja strošek tožeče stranke), tako glede na vrednost spornega predmeta, upoštevaje tar. št. 1112 ZST-1, znaša 189,00 EUR. Po vštetju že plačane sodne takse za postopek za izvršbo na podlagi verodostojne listine (44,00 EUR), pa taksa znaša 145,00 EUR.

6. Pritožbeno sodišče je glede na navedeno pritožbi tožene stranke ugodilo ter odmerjene stroške tožeče stranke ustrezno znižalo tako, da je tožena stranka dolžna povrniti tožeči stranki 145,00 EUR pravdnih stroškov z obrestmi (3. točka 365. člena ZPP).

7. Izrek o stroških temelji na določbi prvega odstavka 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP. Ker je tožena stranka s pritožbo uspela, ji je tožeča stranka dolžna povrniti stroške sodne takse za pritožbo v višini 31,20 EUR z obrestmi.

ZST-1 člen 16. ZST-1 tarifna številka 1112.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sodba II Cp 684/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-04-13

OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

zastaranje - kdaj začne zastaranje teči - poroštvo - razmerje med porokom in dolžnikom - pravica zahtevati povračilo od dolžnika - regresni zahtevek - najemna pogodba za stanovanje - subsidiarna odgovornost lastnika za obratovalne stroške najemnika

Šele z dnevom plačila je tožnica kot porok dobila možnost, da od toženke terja plačilo za izpolnjeno obveznost, od takrat dalje do vložitve predloga za izvršbo pa zastaralni rok nikakor ni potekel.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

II. Toženka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ohranilo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 88986/2015 z dne 28.7.2015. Toženki je naložilo, da je dolžna tožnici plačati pravdne stroške v višini 415,92 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sodbo vlaga pritožbo toženka zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Meni, da bi sodišče moralo upoštevati njen materialnopravni ugovor zastaranja, ki ga je pravočasno vložila na podlagi 6. točke prvega odstavka 355. člena OZ. Ugovor zastaranja ne predstavlja novih dejstev, temveč ga je mogoče uveljavljati tekom celotnega postopka. Tožnica ni izrazila nobenega nasprotovanja vloženemu ugovoru zastaranja, torej ga je dejansko sprejela.

4. Po določilu 336. člena Obligacijskega zakonika (OZ) začne zastaranje teči prvi dan po dnevu, ko je upnik imel pravico terjati izpolnitev obveznosti, če za posamezne primere zakon ne določa kaj drugega. Tožnica v obravnavani zadevi uveljavlja regres, saj je kot zakoniti porok po določilu petega odstavka 24. člena SZ-1 plačala terjatve toženke kot najemnice stanovanja. Terjatve, ki jih je poravnala, so se nanašala na račune iz obdobja od 17. 1. 2013 do 19. 2. 2014 in v času plačila 28. 10. 2014 niso bile zastarane. Šele z dnevom plačila je tožnica kot porok dobila možnost, da od toženke terja plačilo za izpolnjeno obveznost po določilu 1028. člena OZ, od takrat dalje do vložitve predloga za izvršbo 24. 7. 2015 pa zastaralni rok nikakor ni potekel. Čeprav drži pritožbena navedba, da bi sodišče prve stopnje o ugovoru zastaranja lahko odločalo, ker so bila v času vložitve znana že vsa pravno relevantna dejstva, ta glede na navedeno ni utemeljen. To tudi pomeni, da v pritožbi zatrjevani pritožbeni razlogi niso podani, zato je višje sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo na podlagi 353. člena ZPP.

5. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določilu prvega odstavka 154. v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP. Ker toženka s pritožbo ni uspela, sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2324/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-20

sodna taksa za pritožbo - plačilo sodne takse kot procesna predpostavka za pritožbo - neplačilo sodne takse za pritožbo - domneva umika pritožbe

Ker toženka sodne takse za vloženo pritožbo ni plačala, je sodišče prve stopnje na podlagi določila tretjega odstavka 105.a člena ZPP pravilno štelo pritožbo za umaknjeno.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se šteje pritožba tožene stranke z dne 29. 4. 2017, vložena zoper sklep Okrajnega sodišča v Kranju P 308/2016 z dne 10. 4. 2017, za umaknjeno.

2. Zoper sklep se laično pritožuje tožena stranka z navedbo, da je bil vtoževani dolg v celoti poravnan izvršitelju A. A. februarja 2017.

4. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje pritožbo toženke zoper sklep o stroških postopka z dne 10. 4. 2017, s katerim je sodišče prve stopnje odločilo, da je toženka dolžna tožnici povrniti stroške pravdnega postopka v višini 41,00 EUR, štelo za umaknjeno, ker toženka ni poravnala sodne takse za vloženo pritožbo.

5. Plačilo sodne takse za pritožbo je v skladu z določilom 105. a člena ZPP procesna predpostavka za obravnavanje pritožbe, na kar je bila toženka opozorjena s plačilnim nalogom z dne 4. 5. 2017, ki ji je bil vročen 16. 5. 2017. Ker toženka sodne takse za vloženo pritožbo ni plačala, je sodišče prve stopnje na podlagi določila tretjega odstavka 105.a člena ZPP pravilno štelo pritožbo toženke z dne 29. 4. 2017 za umaknjeno.

6. Ker pritožba toženke ni utemeljena, jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep Cpg 115/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-08-02

stvarna in krajevna pristojnost okrožnega sodišča - izvršilni naslov - dajatveni del sklepa o izvršbi kot izvršilni naslov - sodišče splošne pristojnosti

V predmetni zadevi tožnica že razpolaga s pravnomočnim izvršilnim naslovom (dajatveni del sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine). Stečajni upravitelj je terjatev sicer prerekal, vendar to ne pomeni, da bo v predmetnem postopku mogoče posegati v učinke že razsojene stvari. Tožena stranka ima namreč le tiste ugovore, ki bi jih bilo mogoče uveljavljati tudi v izvršilnem postopku.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrožno sodišče odločilo, da ni stvarno pristojno v zadevi in da bo po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo stvarno in krajevno pristojnemu Delovnemu sodišču.

2. Zoper sklep se tožeča stranka pritožuje. Opozarja, da tožnica že razpolaga s pravnomočnim izvršilnim naslovom. Temelj terjatve je tako izvršilni naslov in ne več delovno razmerje.

4. V predmetni zadevi tožnica že razpolaga s pravnomočnim izvršilnim naslovom (dajatveni del sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine). Stečajni upravitelj je terjatev sicer prerekal, vendar to ne pomeni, da bo v predmetnem postopku mogoče posegati v učinke že razsojene stvari. Tožena stranka ima namreč le tiste ugovore, ki bi jih bilo mogoče uveljavljati tudi v izvršilnem postopku (primerjaj ugovorne razloge iz 55. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju). To pa pomeni, da ne gre več za spor o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja in je za odločanje pristojno sodišče splošne pristojnosti

, to je Okrožno sodišče v N.G.. Na podlagi povedanega je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP). V nadaljevanju postopka bo moralo sodišče prve stopnje zadevo obravnavati.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 32

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 55

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cpg 1005/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-01

nalog za plačilo sodne takse - postopek za plačilo sodne takse - pravica do vrnitve takse - postopek vrnitve takse - pristojnost za odločanje

Pritožbeno sodišče ni pristojno odločati o vračilu preveč plačane sodne takse.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor tožeče stranke zoper nalog za plačilo sodne takse Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 1. 9. 2017, za postopek pritožbe v zadevi I Pg 946/2017.

2. Zoper takšno odločitev se, brez navedbe pritožbenih razlogov, pravočasno pritožuje tožeča stranka. Višjemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi oziroma odpravi in ugotovi, da taksna obveznost sploh ni nastala oziroma v kolikor bo izpodbijani sklep potrdilo, da kompenzira taksno obveznost s preveč plačano takso na prvi stopnji.

4. Tožeča stranka v pritožbi ni opredeljeno navedla nobenega od zakonskih pritožbenih razlogov. Sodišče druge stopnje je zato izpodbijani sklep preizkusilo le glede tistih procesnih in materialnih kršitev, na katere mora po drugem odstavku 350. člena v zvezi s prvim odstavkom 366. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) paziti po uradni dolžnosti. Teh v postopku na prvi stopnji ni bilo.

5. Sodišče prve stopnje je v plačilnem nalogu z dne 1. 9. 2017 jasno zapisalo, da je sodno takso za pritožbo odmerilo po tarifi številki 3008 Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1), v izpodbijanem sklepu pa dodalo, da tarifna številka 3008 določa, da se za postopek o pritožbi zoper sklep, s katerim je bila tožba zavržena sodna taksa odmeri v višini 8,00 EUR. Takšna obrazložitev je več kot zadostna. Pavšalne pritožbene navedbe, da taksna obveznost sploh ni nastala so tako neresnične in posledično neutemeljene. Dolžnost plačila sodne takse je namreč zakonsko predpisana.

6. Postopek za vrnitev sodne takse je urejen v 36. in 37. členu ZST-1, ki določa, da vrnitev sodne takse odredi sodišče, ki je odločalo na prvi stopnji, po uradni dolžnosti. Iz navedenih zakonskih določb izhaja, da pritožbeno sodišče ni pristojno odločati o vračilu preveč plačane sodne takse, zato se do pritožbenega napotka, da naj sodišče druge stopnje kompenzira taksno obveznost s preveč plačano takso na prvi stopnji, ni opredelilo.

7. Izpodbijani sklep je pravilen in zakonit, zato je sodišče pritožbo tožeče stranke kot neutemeljeno zavrnilo in na podlagi 2. točke 365. člena ZPP potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34, 34/1, 36, 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep CDn 3/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-01-10

Nataša Butina Mrakič (preds.), Špela Prodan (poroč.), mag. Jana Petrič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SODNE TAKSE - ZEMLJIŠKA KNJIGA

rok za plačilo sodne takse - plačilo sodne takse po izteku roka za plačilo - vročitev plačilnega naloga za sodno takso - fikcija vročitve - izbris zaznambe izvršbe in hipoteke

V primeru vročitve s fikcijo, ko je zadnji pritožbeni dan nedelja, se pritožbeni rok izteče s ponedeljkom.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje štelo ugovor nasprotnega udeleženca S. S. za umaknjen, ker zanj ni plačal terjane sodne takse.

Zoper navedeni sklep se pritožuje nasprotni udeleženec S. S.. Navaja, da je sodno takso plačal in prilaga potrdilo o njenem plačilu ter dopis upnika, da je dolg poplačan in .predlog za umik izvršbe.

Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu ugotovilo, da je pritožnik taksni nalog za plačilo sodne takse za ugovor na podlagi fikcije prejel dne 1.10.2016. Te ugotovitve pritožnik ne prereka. Upoštevaje navedeno je 8 dnevni rok za plačilo terjane takse iztekel dne 9.10.2016, ker pa je bila ta dan nedelja, je rok iztekel z dnem 10.10.2016. Iz pritožbi priloženega potrdila pa izhaja, da je bila taksa plačana 11.10.2016. Torej prepozno, kar pomeni, da je izpodbijana odločitev pravilna.

Zato je bilo treba neutemeljeno pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku v zvezi s 120. členom Zakona o zemljiški knjigi). Pri tem pritožbeno sodišče pritožniku pojasnjuje,da bo zemljiškoknjižno sodišče, ko bo prejelo obvestilo in sklep izvršilnega sodišča, izbrisalo zaznambo izvršbe in vknjižbo hipoteke (90. člen Zakona o zemljiški knjigi).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 90

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.