VSK Sklep I Cp 537/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-11-14

Špela Prodan (preds.), Boženka Felicijan Hladnič (poroč.), Mirela Lozej

upravitelj zapuščine - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - kršitev pravice do izjave - predlog za preložitev naroka

Prvostopenjsko sodišče predloga pritožnika za preložitev naroka ni upoštevalo, temveč je narok opravilo v njegovi odsotnosti, pri čemer je iz izpodbijanega sklepa ter podatkov spisa razvidno, da se do njegovih konkretiziranih pomislekov, ki se nanašajo na primernost predlaganega upravitelja zapuščine in s katerimi je bilo seznanjeno pred izdajo izpodbijanega sklepa, ni izreklo. S takšnim postopanjem je zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, saj mu je onemogočilo sodelovanje v postopku oziroma kršilo njegovo pravico do izjavljanja, na kar slednji smiselno opozarja v pritožbi.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Dediča M. F. in A. U. F. krijeta sama svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje za upravitelja zapuščine postavilo I. Č. (I. točka izreka) in mu določilo obseg poslov, ki jih sme opravljati (II. točka izreka).

2. Zoper navedeni sklep se pritožuje dedič S. F.. Navaja, da je bil obravnavani sklep izdan brez njegove vednosti, navzočnosti in njegovega soglasja ter da vsebina ne odgovarja resničnemu stanju. I. Č. ni primerna oseba za upravitelja zapuščine, ker je osebno zainteresiran za sečnjo in je povezan z ostalima dvema dedičema, medtem ko sam z njim ni v dobrih odnosih, saj je brez odkazila že sekal v njihovih gozdovih in ga je takrat prijavil gozdarski inšpekciji. Takšna oseba ni vredna zaupanja, saj ni pričakovati, da bo delo opravljala v korist vseh dedičev. Trdi še, da gozd ni ogrožen, kar je dne 22.9.2016 ugotovil revirni gozdar, s katerim je bil na ogledu obravnavanih zemljišč, zato varstveno odkazilo ni potrebno. Sodišče v zvezi s stanjem gozda tudi ni opravilo poizvedb pri pristojni gozdarski službi, zato je ostalo dejansko stanje nepopolno ugotovljeno. V kolikor je upravitelj res potreben, pa bi sodišče moralo določiti osebo, ki je vredna zaupanja s strani vseh dedičev.

3. Dediča M. F. in A. F. sta na pritožbo dediča S. F. odgovorila, v odgovoru na pritožbo sta nasprotovala pritožbenim navedbam in predlagala njeno zavrnitev ter zahtevala povrnitev stroškov pritožbenega postopka.

5. Pravno podlago za postavitev upravitelja zapuščine predstavlja določilo drugega odstavka 145. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD), na katero je prvostopenjsko sodišče oprlo svojo odločitev.

6. Iz podatkov spisa izhaja, da sta dediča M. F. in A. F. v tem zapuščinskem postopku podala predlog, da sodišče prve stopnje določi upravitelja zapuščine. Dalje je iz podatkov spisa razvidno, da je dedič S. F. nasprotoval predlaganemu upravitelju zapuščine ter navedel konkreten razlog za svoje nestrinjanje

. Prvostopenjsko sodišče je navedeni predlog obravnavalo na naroku dne 30.3.2017, katerega je opravilo v odsotnosti pritožnika. Slednji je namreč sodišču posredoval pisno vlogo, s katero je opravičil svojo odsotnost z naroka in sodišču dejansko predlagal preložitev naroka, pri čemer je svoj predlog tudi ustrezno obrazložil. Navedel je, da bo zaradi zapletenosti obravnavane zadeve zaprosil za brezplačno pravno pomoč, katero si doslej ni mogel urediti, saj je šele dan pred narokom prejel odločbo CSD

. Spisovni podatki kažejo, da prvostopenjsko sodišče predloga pritožnika za preložitev naroka ni upoštevalo, temveč je, kot je bilo že navedeno, narok opravilo v njegovi odsotnosti, pri čemer je iz izpodbijanega sklepa ter podatkov spisa razvidno, da se do njegovih konkretiziranih pomislekov, ki se nanašajo na primernost predlaganega upravitelja zapuščine in s katerimi je bilo seznanjeno pred izdajo izpodbijanega sklepa, ni izreklo. S takšnim postopanjem pa je zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), saj mu je onemogočilo sodelovanje v postopku oziroma kršilo njegovo pravico do izjavljanja, na kar slednji smiselno opozarja v pritožbi.

7. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi dediča S. F. ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD), v katerem naj odpravi zagrešeno pomanjkljivost in pritožniku omogoči sodelovanje v postopku, pri čemer naj se v ponovljenem postopku opredeli tudi do pomislekov, ki jih je pritožnik glede primernosti I. Č. navajal že v postopku na prvi stopnji ter jih izpostavlja tudi v pritožbi in se o njih ni izreklo.

8. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določbi prvega odstavka 174. člena ZD.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 145., 145/2.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339., 339/2., 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.