VSL Sklep II Ip 2605/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-10-17

Elizabeta Žgajnar (preds.), mag. Damjan Orož (poroč.), Tanja Kumer

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

ugovor po izteku roka - ugovor ničnosti - subjektivne meje pravnomočnosti - učinek pravnomočne sodbe - ugotovitev neobstoja prerekane terjatve

Pritožnik je v ugovoru po izteku roka zatrjeval le dejstvo, ki se nanaša na drugodolžnico po izvršilnem naslovu. V ugovoru je navajal, da je bilo v pravdi za ugotovitev neobstoja prerekane terjatve ugotovljeno, da terjatev upnice do tožene stranke (stečajne dolžnice) ne obstoji v obsegu 7.882,68 EUR. To v pritožbi ponavlja, vendar neutemeljeno. Sodba okrožnega sodišča učinkuje le v okviru subjektivnih meja pravnomočnosti.

Sklep o izvršbi je pravnomočen, ugovor ničnosti pa ni dopusten ugovorni razlog za ugovor po izteku roka.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor po izteku roka.

3. Upnica je na pritožbo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Višje sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo v okviru zatrjevanih pravno pomembnih pritožbenih razlogov (prvi odstavek 360. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP) in razlogov, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti po določbi drugega odstavka 350. člena v zvezi s 366. členom ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ.

6. Pritožnik (dolžnik) je v ugovoru po izteku roka zatrjeval le dejstvo, ki se nanaša na drugodolžnico po izvršilnem naslovu, to je na A. A. V ugovoru je navajal, da je bilo v pravdi za ugotovitev neobstoja prerekane terjatve (302. člen Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP) ugotovljeno, da terjatev upnice do tožene stranke (A. A.) ne obstoji v obsegu 7.882,68 EUR. To v pritožbi ponavlja, vendar je pritožba v tem delu neutemeljena. Kot je pravilno odgovorilo že sodišče prve stopnje, sodba Okrožnega sodišča v Ljubljani, XI Pg 3226/14 z dne 19. 4. 2016, učinkuje le v okviru subjektivnih meja pravnomočnosti, to je le v razmerju med upnico in (stečajno) dolžnico (prim. 319. člen ZPP).

7. Ostale pritožbene navedbe, to je navedbe, s katerimi pritožnik uveljavlja delno ničnost pogodbe, ki je sestavljena v obliki neposredno izvršljivega notarskega zapisa, ki v tem postopku predstavlja izvršilni naslov, so nedovoljena pritožbena novota (prvi odstavek 337. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Zato višje sodišče na te pritožbene navedbe ne odgovarja, razen toliko, da je sklep o izvršbi pravnomočen, ugovor ničnosti pa ni dopusten ugovorni razlog za ugovor po izteku roka (56. člen ZIZ).

8. Pritožba ni utemeljena in niso podani pritožbeni razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti, zato je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 56

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 302

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 319

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.