VSL sklep I Cp 3382/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-01-26

oprostitev plačila sodne takse - predlog za oprostitev plačila sodne takse - občutno zmanjšana sredstva za preživljanje - pravni standard občutnega zmanjšanja sredstev - dvakratnik osnovnega zneska minimalnega dohodka - mesečni dohodek na družinskega člana - ustavna odločba

Ker mesečni dohodek na družinskega člana ne presega dvakratnika minimalnega dohodka, predlagatelj izpolnjuje zakonske pogoje za oprostitev plačila sodne takse v celoti.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da se glasi:

„Tožečo stranko se oprosti plačila sodne takse za pritožbeni postopek.“

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje delno ugodilo tožnikovemu predlogu za oprostitev plačila sodne takse za pritožbeni postopek tako, da je dolžan plačati sodno takso v višini 150,00 EUR v desetih zaporednih mesečnih obrokih po 15,00 EUR.

2. Tožnik v pritožbi zoper sklep uveljavlja pritožbeni razlog zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Višina minimalnega dohodka ob odločanju je znašala 292,56 EUR, in ne 288,81 EUR, kot je navedeno v sklepu. Sodišče ne bi smelo upoštevati katastrskega dohodka kot mesečnega dohodka, ker dejansko ne gre za dohodek, ampak služi le davčnemu organu za določitev davčnih obveznosti. Poleg tega bi moralo upoštevati dohodke v letu 2016 in ne v letu 2015. Upoštevaje navedeno dohodek na člana gospodinjstva ne presega minimalnega dohodka oziroma ga presega le za nekaj evrov, kar ne bi smelo biti odločilno. Spričo nerazumno visokih življenjskih stroškov in skromnih mesečnih prejemkov je tožniku za preživljanje potreben vsak evro in zato tudi obročna obveznost občutno zmanjšuje že tako skromna sredstva za preživljanje.

4. Iz ugotovitev sklepa izhaja, da taksna obveznost za pritožbo znaša 405,00 EUR, da tožnik živi v gospodinjstvu z ženo, da mesečno prejme 538,00 EUR pokojnine in 150,00 EUR letnega dodatka, da sta solastnika več nepremičnin, da je v letu 2015 prejel 304,93 EUR katastrskega dohodka, žena pa 196,24 EUR, in da je žena lastnica avtomobila starejšega letnika. Na podlagi teh ugotovitev sodišče zaključuje, da glede na to, da mesečni dohodek na člana gospodinjstva znaša 296,13 EUR in presega osnovni znesek minimalnega dohodka, ki je ob vložitvi predloga znašal 288,81 EUR, niso izpolnjeni pogoji za oprostitev plačila sodne takse v celoti, ampak za delno oprostitev do zneska 150,00 EUR.

5. V skladu z 11. členom Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) v povezavi z odločbo Ustavnega sodišča U-I-191/14 z dne 12. 2. 2015 (Uradni list RS, št. 19/2015) je v primeru, ko je plačilo sodne takse procesna predpostavka, stranka upravičena do oprostitve plačila sodne takse, če bi bila tudi s plačilom delne sodne takse občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo osebe, ki jih je dolžna preživljati. V skladu z odločbo Ustavnega sodišča se pri tem upošteva pravni standard občutnega zmanjšanja sredstev za preživljanje, ki jih za ugoditev prošnji za brezplačno pravno pomoč določa Zakon o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP) in od 1. 1. 2012 dalje Zakon o socialnovarstvenih prejemkih (v nadaljevanju: ZSVarPre)(1) in ki ga je sodna praksa napolnila tako, da je kot merilo upoštevala znesek dvakratnika (ali manj) osnovnega zneska minimalnega dohodka.

6. Materialnopravno zmotno je po navedenem stališče izpodbijanega sklepa, da je do oprostitve plačila sodne takse upravičena le oseba, ki bi bila upravičena do denarne socialne pomoči. Odločba Ustavnega sodišča o neskladju prvega odstavka 11. člena ZST-1 z Ustavo temelji ravno na ugotovitvi, da je dohodkovna meja, ki ga zakon določa za upravičenost do denarne socialne pomoči, prenizka, ker ne zagotavlja dohodkov niti v višini, ki dejansko omogočajo zadovoljevanje minimalnih življenjskih potreb, ki omogočajo preživetje.

7. Pritožba utemeljeno uveljavlja, da je osnovni znesek minimalnega dohodka ob vložitvi pritožbe znašal 292,56 EUR.(2) Že iz ugotovitve sklepa, da mesečni dohodek na člana gospodinjstva znaša 296,13 EUR, tako izhaja, da pritožnikovi dohodki na družinskega člana ne presegajo dvakratnika navedenega zneska, tj. 585,12 EUR, in bi bila zato s plačilom sodne takse občutno zmanjšana sredstva za preživljanje tožnika in njegove družine.

8. Po navedenem je pritožbeno sodišče tožnikovi pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep spremenilo tako, da je tožnika oprostilo plačila sodne takse za pritožbeni postopek (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 1. člena ZST-1).

Op. št. (1): Prim. sklep VSL II Cp 3144/2015 z dne 23. 11. 2015 in tam navedene odločbe Vrhovnega in višjih sodišč.

Op. št. (2): Prim. Sklep o usklajeni višini minimalnega dohodka, Uradni list RS, št. 66/16.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.