VSL sklep IV Cp 299/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-02-13

zavrženje pritožbe - prepozna pritožba - pravočasnost pritožbe - vročitev - pooblaščenec za sprejem pisanj - umik tožbe - ustavitev postopka

Sodišče je sklep o ustavitvi postopka (zoper katerega je toženka vložila pritožbo) vročilo začasnemu zastopniku upravičenemu za sprejem pisanj za toženo stranko 22. 8. 2016. Po določilu tretjega odstavka 137. člena ZPP se šteje, da je bilo toženi stranki pisanje tega dne vročeno. Zato pritožbene navedbe, da je pooblaščenec za sprejem pisanj toženki vročil pisanje 2. 9. 2016 in je imela toženka zato le štiri dni časa do izteka pritožbenega roka, niso upoštevne. Petnajstdnevni pritožbeni rok je začel teči z vročitvijo prepisa odločbe prve stopnje začasnemu zastopniku upravičenemu za sprejem pisanj in je iztekel pred vložitvijo pritožbe tožene stranke.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo tožene stranke z 18. 8. 2016.

2. Zoper sklep se pritožuje tožena stranka in predlaga, da višje sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi. Navaja, da je tožnik tožbo umaknil, toženka pa je na naroku 29. 6. 2016 umiku tožbe nasprotovala. Sodišče je kljub temu postopek ustavilo s sklepom 18. 8. 2016. Sklep o ustavitvi postopka je prejela 2. 9. 2016, kar dokazuje s potrdilom o izročitvi dopisa. Zoper sklep je vložila pritožbo, sodišče pa je njeno pritožbo zavrglo kot prepozno. Sklep sodišča je morala prevesti, nato se je posvetovala z odvetnikom in napisala pritožbo, ki jo je bilo treba spet prevesti. Od 2. 9., ko je prejela sklep, do 6. 9., ko je potekel rok, je imela na voljo le štiri dneve. Za pripravo pritožbe je potrebovala sedem dni.

Sodišče je imelo na razpolago vse dokaze, da bi o zadevi vsebinsko odločilo. Ker je ustavilo postopek, je očetu omogočilo neplačevanje preživnine. Tožnik je tožbo umaknil le zato, da bi se izognil plačevanju preživnine. Hčerko preživlja le tožena stranka, tožnik v letu 2016 ni nakazal nobenega denarja. Tožnik ima novega otroka, za preživljanje njunega skupnega otroka pa ne skrbi.

3. Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo tožene stranke, ker je bila vložena prepozno. Toženi stranki je bil sklep, ki ga je s pritožbo izpodbijala, vročen 22. 8. 2016, petnajstdnevni rok za vložitev pritožbe se je iztekel 6. 9. 2016, tožena stranka pa je pritožbo vložila 9. 9. 2016, kar je prepozno. Petnajstdnevni rok za vložitev pritožbe se je iztekel 6. 9. 2016.

6. Tožena stranka v pritožbi navaja, da ji je bil sklep vročen šele 2. 9. 2016 ter je imela prekratek rok za pritožbo. Od 2. do 6. septembra je imela na voljo le štiri dneve, za pripravo pritožbe pa je potrebovala sedem dni. Sklep je morala tudi prevesti, prav tako je morala prevesti pritožbo.

7. Po določilu prvega odstavka 333. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) se smejo zoper sodbo,(1) izdano na prvi stopnji, stranke pritožiti v petnajstih dneh od vročitve prepisa sodbe, če v zakonu ni določen kakšen drug rok. Rok za pritožbo zoper izpodbijano odločbo torej znaša petnajst dni od vročitve prepisa odločbe.(2) Toženi stranki je bil sklep vročen 22. 8. 2016, petnajstdnevni pritožbeni rok pa je iztekel 6. 9. 2016. Ker tožena stranka pritožbe ni vložila v določenem petnajstdnevnem roku, ampak kasneje, in sicer 9. 9. 2016, je bila pritožba vložena prepozno. Prvostopenjsko sodišče je tako ravnalo pravilno, ko je prepozno pritožbo zavrglo (prvi odstavek 343. člena ZPP).

8. Sodišče je toženi stranki postavilo začasnega zastopnika upravičenega za sprejemanje pisanj s sklepom 17. 2. 2016 (list. št. 58). Šteje se, da je vloga stranki vročena, ko je vročena pooblaščencu v sprejem pisanj oziroma začasnemu zastopniku, upravičenemu za sprejem pisanj (tretji odstavek 137. člena ZPP).

9. Sodišče je sklep o ustavitvi postopka (zoper katerega je toženka vložila pritožbo) vročilo začasnemu zastopniku upravičenemu za sprejem pisanj za toženo stranko 22. 8. 2016. Po določilu tretjega odstavka 137. člena ZPP se šteje, da je bilo toženi stranki pisanje tega dne vročeno. Zato pritožbene navedbe, da je pooblaščenec za sprejem pisanj toženki vročil pisanje 2. 9. 2016 in je imela toženka zato le štiri dni časa do izteka pritožbenega roka, niso upoštevne. Petnajstdnevni pritožbeni rok je začel teči z vročitvijo prepisa odločbe prve stopnje začasnemu zastopniku upravičenemu za sprejem pisanj in je iztekel pred vložitvijo pritožbe tožene stranke.

10. Z ostalimi pritožbenimi navedbami tožena stranka izpodbija sklep, s katerim je sodišče ustavilo postopek in ne vplivajo na pravilnost sklepa sodišča prve stopnje, s katerim je zavrglo pritožbo in je predmet pritožbene presoje, zato pritožbeno sodišče nanje ne odgovarja.

11. Uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani, prav tako niso podani pritožbeni razlogi na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti. Pritožbo je bilo zato treba zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. točka 365. člena ZPP).

Op. št. (1): Po določilu 366. člena ZPP se v postopku s pritožbo zoper sklep uporabljajo smiselno določbe, ki veljajo za pritožbo zoper sodbo.

Op. št. (2): Kar izhaja tudi iz pravnega pouka sklepa, ki ga tožena stranka izpodbija s pritožbo.

ZPP člen 137, 137/3, 333, 343, 343/1, 366.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.