VSL sklep II Cp 2862/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-01-25

dr. Peter Rudolf (preds.), Mojca Hribernik (poroč.), Majda Irt

dediči - dedna izjava - priglasitev k dedovanju - negativno stanje na transakcijskem računu - zmota dediča - sklep o dedovanju - vsebina sklepa o dedovanju - odgovornost dediča za zapustnikove dolgove

S sklepom o dedovanju sodišče dedičem ničesar ne nalaga, zato je tudi iz tega razloga neutemeljen pritožbeni predlog, da sodišče poravnavo obveznosti do banke naloži tistemu, ki je negativno stanje povzročil. S sklepom o dedovanju se namreč le ugotovi, kdo so zapustnikovi dediči, katero premoženje sestavlja njegovo zapuščino in katere pravice iz zapuščine gredo dedičem (ali/in volilojemnikom ali/in drugim osebam). Ne vsebuje pa nobene izpolnitvene oziroma dajatvene obveznosti (214. člen ZD).

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugotovilo obseg zapuščine; da zapustnica ni napravila oporoke, zaradi česar nastopi zakonito dedovanje, ki sta ga deležna zapustničina otroka A. A. in B. B.; da se je B. B. odpovedala dedovanju, A. A. pa se je k dedovanju priglasil; za dediča vsega premoženja razglasilo zapustničinega sina A. A.

2. Zoper sklep o dedovanju je dedič vložil pravočasno pritožbo brez navedbe pritožbenih razlogov. Navaja, da je bil na zapuščinski obravnavi zaveden. Pristal je, da bo poravnal neporavnane obveznosti zapustnice do Banke. Zadnji dvig z zapustničinega računa je opravil dne 4. 3. 2016, kot zapustničin pooblaščenec, takrat je bil saldo 7,00 EUR. Ko je skušal zapreti račun, je bil opozorjen, da je bil po tem zadnjem dvigu, na računu povzročen minus v približni višini 300,00 EUR, dvig naj bi opravila zapustničina hči B. B. ali njena hči C. Predlaga, da sodišče „naloži neporavnane obveznosti do Banke tistemu, ki je brez njegove vednosti povzročil za 300,00 EUR minusa“.

3. B. B. je na pritožbo odgovorila in smiselno predlagala njeno zavrnitev. Prizna, da je dvignila denar z zapustničinega računa v višini 300,00 EUR, vendar za stroške pogreba. Denar je nakazala na bančni račun brata A. A., ki je poskrbel za materin pogreb.

5. Sodišče prve stopnje je zapuščinsko obravnavo zaključilo na podlagi podatkov, s katerimi je razpolagalo, v skladu z dednima izjavama dedičev. Zapustničina hči se je dedovanju odpovedala, zato je pravilno in zakonito za edinega dediča zapustničinega premoženja razglasilo pritožnika, ki se je k dedovanju tudi priglasil. Da je na zapustničinem računu po stanju na dan 13. 6. 2016 negativno stanje, je bil pritožnik seznanjen že na zapuščinski obravnavi dne 22. 6. 2016, ko ga je o tem seznanilo sodišče. V spisu je bila takrat tudi že pismena priglasitev terjatve s strani Banke, o čemer bi se dedič moral in mogel prepričati. Zato s pritožbeno navedbo, da je bil ob podaji dedne izjave zaveden, pritožnik ne more uspeti.

6. V zapuščino sodi premoženje, ki ga je imela zapustnica ob smrti dne 17. 3. 2016. Po ugotovitvah sodišča prve stopnje so to sredstva na zapustničinem računu pri Banki ter sorazmerni del neizplačane pokojnine za mesec marec 2016, oboje torej po stanju na dan 17. 3. 2016. Premoženje v takšnem obsegu je prešlo na dediča z dnem zapustničine smrti (132. člen Zakona o dedovanju – ZD). Dedič odgovarja za zapustničine dolgove, vendar le do višine podedovanega premoženja (142. člen ZD), kot ga je že opozorilo sodišče prve stopnje.

7. Če je prišlo do dviga zapustničinih sredstev z njenega računa s strani tretje osebe, po zapustničini smrti, to ni stvar zapuščinskega postopka, temveč drugih (pravdnih) postopkov oziroma sporazumnega urejanja med dedičem in tistim, ki je sredstva (neupravičeno) dvignil.

8. S sklepom o dedovanju sodišče dedičem tudi ničesar ne nalaga, zato je tudi iz tega razloga neutemeljen pritožbeni predlog, da sodišče poravnavo obveznosti do Banke naloži tistemu, ki je negativno stanje povzročil. S sklepom o dedovanju se namreč le ugotovi, kdo so zapustnikovi dediči, katero premoženje sestavlja njegovo zapuščino in katere pravice iz zapuščine gredo dedičem (ali/in volilojemnikom ali/in drugim osebam). Ne vsebuje pa nobene izpolnitvene oziroma dajatvene obveznosti (214. člen ZD).

9. Glede na povedano je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 163. členom ZD).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.