VSL Sodba in sklep I Cp 2198/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-03

vrnitev v prejšnje stanje - zamuda naroka - preložitev naroka - spor majhne vrednosti - sodba na podlagi pripoznave

V primeru zamude naroka, je nenadna in nepredvidljiva bolezen upravičen razlog za vrnitev v prejšnje stanje zaradi zamude naroka.

Na pritožbene razloge, ki obravnavajo dejstva, potrebna za presojo veljavnosti imenovanja upravnika in utemeljenost zahtevka, pritožbeno sodišče ne odgovarja, ker je sodba izdana zaradi domneve, da toženec zahtevek pripoznava. Ker spora med strankama ni več, ni potrebno presojati, ali so zatrjevana dejstva izkazana in ali je zahtevek po materialnem pravu utemeljen.

Pritožba se zavrne in se potrdita izpodbijana sklep in sodba.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje (točka I.1. izreka) in sklep o izvršbi vzdržalo v veljavi v 1. odstavku v celoti, v 3. odstavku glede izvršilnih stroškov pa v višini 90,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi; v ostalem delu pa ga je razveljavilo (točka II.1. izreka). Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti 85,67 EUR stroškov postopka za vrnitev v prejšnje stanje (I.2. točka izreka) in 257,00 EUR drugih pravdnih stroškov (II.2. točka izreka).

2. Pritožuje se toženec. Predlaga spremembo odločbe tako, da bo zahtevek zavrnjen, podredno pa njeno razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Odločitvi o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje nasprotuje z navajanjem znakov svoje bolezni. Povzema pojem putike, kakor je opredeljena v strokovni literaturi. Bolezen je v zdravniški dokumentaciji zabeležena že več leti. Opravičilo je lahko lastnoročno napisal in ga vročil sodišču šele, ko so zdravila po jutranjem napadu prijela. Bolezen, ki je nepredvidljiva in nenadna, v času napada onemogoča kakršnokoli dejavnost. Po napadu se zdravi z nestoroidnimi antirevmatiki. Če sodišče dvomi v verodostojnost predloženega zdravniškega spričevala, bi moralo postaviti sodnega izvedenca, ki bi proučil zdravstveno dokumentacijo in podal mnenje. Šele ustrezna obrazložitev omogoča ustavno vzdržnost sodbe, kakor je opredeljena v odločbah Up-1273/09 in Up 426/01. Meni, da je odločitev sprejeta v nasprotju s sodno prakso, vsebovano v odločbah: I Ips 210/2201, I Ips 9643/2014-99, I Ips 28/99, VSL PrP 1641/20110, VSM I Cpg 11/2015, VSK II Cp 267872010, VSL II Cp 2909/2013, VSL Cst 80/2017, VSL II Cp 2125/2009, VSL II Cp 2466/2012. Ker narok ni bil preložen, je bila tožencu odvzeta možnost obravnavanja pred sodiščem. Opozarja, da je bil podan ugovor aktivne legitimacije in zakonitega zastopanja pooblaščenke tožencev: da pogodba o upravljanju ni bila veljavno sklenjena, da pooblaščenka ni predložila ustreznega pooblastila. Teh dejstev tožeča stranka ni zanikala. Sodišče je po uradni dolžnosti dolžno paziti na zakonitost zastopanja. V zadevi VI P 1/2016 je odločeno, da pooblaščenka ni zakoniti zastopnik tožnikov. Pooblastilo bi bilo ustrezno, če bi bila družba S. d.o.o. upravnik večstanovanjske stavbe ..., torej imenovan z večino skupnih 5.434,9 m2. Za imenovanje upravnika ne zadošča večina po posameznih vhodih ali funkcionalnih enotah. Iz sklepa o izvršbi je razvidno, da tožečo stranko zastopa S. d.o.o., iz sodbe pa, da jo zastopa odvetnica B. Ti dve odločbi sta glede zastopstva v nasprotju. Nobena od strank ni zahtevala glavne obravnave, zato bi moralo biti odločeno brez razpisa naroka.

4. Tudi zamuda naroka je lahko razlog za vrnitev v prejšnje stanje. S prvim odstavkom 116. čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je predvidena vrnitev v prejšnje stanje v primeru, ko stranka narok oz. rok zamudi iz upravičenega vzroka. Za upravičen vzrok gre, ko stranka narok ali rok zamudi in neko pravico izgubi zaradi lastne nezakrivljene zamude. Na narok, ki se je v toženčevi nenavzočnosti vršil 20.12.2016, je bil toženec pravočasno vabljen. Za preložitev naroka je zaprosil po izvedenem naroku, na dan izvedbe naroka. Prošnjo za preložitev je utemeljil z bolezenskim stanjem, ki ga je opredelil kot hud napad putike in pojasnil, da gre za njegovo sistemsko bolezen. Zdravstveno dokumentacijo, glede katere je napovedal, da bo predložena, je predložil 27.12.2016: Potrdilo o bolniški zadržanosti od dela za čas od 20.12.2016 do 23.12.2016, datirano z datumom 22.12.2016.

5. Pritožbeno sodišče soglaša s prvostopenjskim, da je toženčevo vlogo z dne 20.12.2016 treba obravnavati kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Vložena je bila po izvedbi naroka, ki se ga toženec ni udeležil. Toženec želi z njo doseči izvedbo novega naroka, svoje zadržke za sodelovanje na razpisanem naroku pa pojasnjuje z boleznijo.

6. Nenadna in nepredvidljiva bolezen, ki stranki onemogoči prihod na sodišče ali sodelovanje na naroku, je razlog za preložitev naroka. Ali je hud napad putike nepredvidljiva bolezen in ali bolniku onemogoča prihod na sodišče in sodelovanje na naroku, je vprašanje medicinske stroke. Zakon predvideva, da pri njegovi razrešitvi - v primeru predlagane preložitve naroka - sodeluje osebni zdravnik: z izpolnitvijo zdravniškega potrdila o obstoju nenadne in nepredvidljive poškodbe ali bolezni, ki stranki onemogoča prihod na sodišče ali sodelovanje pri procesnem dejanju

. V primeru zamude naroka, je nenadna in nepredvidljiva bolezen upravičen razlog za vrnitev v prejšnje stanje zaradi zamude naroka

7. Nenadno in nepredvidljivo bolezen, ki naj bi mu preprečila udeležbo na naroku, je toženec v postopku pred sodiščem prve stopnje zgolj smiselno zatrjeval. Šele v pritožbi pojasnjuje, da mu napad bolezni onemogoča kakršnokoli dejavnost, da se je napad začel zjutraj na dan glavne obravnave, da je sodišče z boleznijo lahko seznanil šele, ko so zdravila začela učinkovati, da ima bolezen diagnosticirano že več let. Dokazov, ki bi takšno zdravstveno stanje dokazovali, pa ni predložil. Predloženo potrdilo o bolniškem staležu ne dokazuje, da se toženec naroka ni mogel udeležiti, ampak, da ni bil sposoben vršiti svojih delovnih obveznosti; kakšne le-te so, sodišču ni znano. Drugih dokazov, s katerimi bi dokazoval nesposobnost sodelovanja na naroku, toženec ni predložil; kljub temu, da so tožniki v vlogi z dne 21.3.2017 na pomanjkljivo utemeljitev predloga in odsotnost dokazov o upravičeni odsotnosti z naroka izrecno opozorili. Dokazovanja z izvedencem, ki ga omenja v pritožbi, toženec ni predlagal.

8. Upravičenega vzroka za zamudo naroka torej toženec ni dokazal. Njegov predlog za vrnitev v prejšnje stanje je zato utemeljeno zavrnjen. Izvedbo glavne obravnave je toženec predlagal v vlogi, vloženi dne 18.4.2016. Naroka, na katerega je bil pravilno vabljen, se ni udeležil. V vabilu je bil opozorjen, da je on zahteval izvedbo naroka in da bo zato izdana sodba na podlagi pripoznave, če se naroka ne bo udeležil. Ker se naroka ni udeležil, pogojev za vrnitev v prejšnje stanje pa ni, je utemeljeno izdana sodba, s katero je tožbenemu zahtevku ugodeno (tretji odstavek 454. čl. in 316. čl. ZPP).

9. Sprejeta odločitev je skladna z odločitvami v podobnih primerih, zato očitek kršitve 22. čl. ustave RS in 6. čl. Evropske konvencije o človekovih pravicah ni utemeljen. Pravna stališča, ki so razvidna iz odločb, ki jih citira pritožba, so upoštevana; kolikor so odločitve v citiranih odločbah drugačne od obravnavane, je to posledica dejanskih okoliščin oz. dokazanosti upravičenega razloga za izostanek z naroka. Odločitev je razumljivo obrazložena. Razlogi prvostopenjskega sodišča so jasni in vseobsegajoči, zato jim pritožbeno sodišče zgolj pritrjuje in jih povzema.

10. Upravnik je zakoniti zastopnik tožnikov, pooblaščenkino pooblastilo pa je predloženo (listina A1). Na pritožbene razloge, ki obravnavajo dejstva, potrebna za presojo veljavnosti imenovanja upravnika in utemeljenost zahtevka, pritožbeno sodišče ne odgovarja, ker je sodba izdana zaradi domneve, da toženec zahtevek pripoznava. Ker spora med strankama ni več, ni potrebno presojati, ali so zatrjevana dejstva izkazana in ali je zahtevek po materialnem pravu utemeljen.

11. Ker niti pritožbeni razlogi niti razlogi, na katere sodišče pazi po uradni dolžnosti, niso podani, je na osnovi 353. čl. ZPP pritožba zavrnjena. Sodnica posameznica odloča na podlagi petega odstavka 458. čl. ZPP.

Pravilnik o obrazcu zdravniškega potrdila o upravičeni odsotnosti z naroka glavne obravnave ali drugega procesnega dejanja pred sodiščem - Ur. list RS 118/2008

Prvi odstavek 116. čl. Zakona o pravdnem postopku

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 115, 116, 316, 454, 454/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.