VSL Sklep II Cp 1918/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-31

dr. Peter Rudolf (preds.), Mojca Hribernik (poroč.), Majda Irt

zastopanje po odvetniku - upokojitev odvetnika - vročanje po pooblaščencu - zapisnik kot javna listina - določitev vrednosti daril - ugotovitev vrednosti zapuščine - prikrajšanje nujnega dednega deleža - vračanje daril v zapuščino

Pritožnika je v zapuščinskem postopku zastopal odvetnik M. J., ki je v letu 2010, zaradi upokojitve, prenehal opravljati svojo dejavnost. S tem pa pooblastilo med pritožnikom in njim ni prenehalo. Še naprej je ostal pooblaščenec, izgubil je le tista upravičenja iz pooblastila, za katera mora imeti pooblaščenec, ki ni odvetnik, izrecno pooblastilo.

1. Z izpodbijanim sklepom o dedovanju je sodišče prve stopnje ugotovilo obseg zapuščine po zapustnici ter proglasilo za dedinjo denarnih sredstev na računu pri ... na podlagi dodatka k oporoki z dne 12. 6. 2005 zapustničino hči M. Š., za dediča preostalega premoženja na podlagi oporoke iz decembra 2004 pa zapustničinega sina B. Š. in zapustničino hči M. Š., vsakega do 1/2.

2. Zoper sklep je zapustničin sin vložil pravočasno pritožbo "iz vseh pritožbenih razlogov" in predlagal, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. Navaja, da je sodišče napačno kot njegovega pooblaščenca upoštevalo M. J., čeprav je bil kot odvetnik upokojen in bi moralo sodišče od takrat dalje vsa pisanja vročati dediču osebno. V posledici ni mogel pravočasno dopolniti svojih pripomb na izvedensko mnenje, imel pa je tudi premalo časa za sestavo te pritožbe zoper sklep o dedovanju. Zapuščinsko obravnavo dne 16. 9. 2016 je sodišče opravilo in zaključilo brez njega, čeprav je pet minut pred deveto uro, ko je bila razprava razpisana, čakal pred dvorano, da bo sodišče obravnavo oklicalo. Ob deveti uri in pet minut pa sta iz dvorane prišli sodedinja in njena odvetnica, za njima pa še sodnica, ki mu je pojasnila, da je stvar zaključila, da bo imel možnost pritožbe in mu obljubila, da bo sklep o dedovanju poslala na njegov domači naslov, česar ni storila. Obseg zapustničinega premičnega premoženja v hiši kjer je živela, ostaja neugotovljen, pri čemer gre za predmete visoke vrednosti, sodišče pa je predlog za dodatni popis njenega premoženja pravnomočno zavrnilo. Znesek 90.000,00 EUR se ne more upoštevati kot darilo zapustnice dediču, saj je bil ta znesek dvignjen in prinesen v Slovenijo z računa moža zapustnice, enako velja za znesek po sodbi I P 1477/2012. Protispisna je ugotovitev sodišča prve stopnje, da za ugotovitev morebitnega prikrajšanja nujnega dednega deleža dediča, zadostuje že ugotovitev vrednosti parcel 2293 in 2294 k. o. X. To premoženje je z darilom pridobila dedinja, zato je ta ugotovitev protispisna. Sodišče ni upoštevalo določbe 30. člena Zakona o dedovanju (ZD), ki določa, da se pri določitvi vrednosti daril, darilo oceni po vrednosti ob zapustnikovi smrti in po stanju obdaritvi. Če pa je sodišče to pri svojem obračunu upoštevalo, to iz obrazložitve ni razvidno, zato se sklepa ne da preizkusiti. Glede postopka ugotovitve vrednosti nepremičnin v k. o. X mu sodišče ni dalo možnosti, da bi enakovredno sodeloval v postopku ocenjevanja, saj njegovih pripomb na cenitev ni upoštevalo. Sodišče je zaključilo, da mu nujni dedni delež ni bil prikrajšan, kar pa le pavšalno ugotavlja, saj sodišče ni upoštevalo in ne ugotavljalo skupne vrednosti vsega premoženja, tudi podarjenega.

3. Sodedinja, zapustničina hči, je na pritožbo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Pritožnika je v zapuščinskem postopku zastopal odvetnik M. J., ki je v letu 2010, zaradi upokojitve, prenehal opravljati svojo dejavnost. S tem pa pooblastilo med pritožnikom in njim ni prenehalo, ostal je pooblaščenec še naprej in izgubil le tista upravičenja iz pooblastila, za katera mora imeti pooblaščenec, ki ni odvetnik, izrecno pooblastilo. Če stranka pooblastila ne prekliče, oziroma če ga sam ne odpove, mora še naprej postopati kot pooblaščenec, ki ni odvetnik, in mu mora sodišče vročati vsa pisanja in tudi vabila na naroke.

Postopanja sodišča prve stopnje, ki je kljub upokojitvi, dedičevemu pooblaščencu M. J. še naprej vročalo vsa pisanja in ga tudi vabilo na naroke, je bilo tako pravilno in zakonito (prvi odstavek 137. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

6. Iz zapisnika zapuščinske obravnave z dne 16. 9. 2016 je razvidno, da se je obravnava pričela ob deveti uri, da sta nanjo pristopili zapustničina hči in njena pooblaščenka, ne pa tudi pritožnik in njegov pooblaščenec. Zapuščinsko obravnavo je sodišče zaključilo ob deveti uri in pet minut. Zapisnik je javna listina, ki dokazuje resničnost tistega, kar se v njem potrjuje ali določa (prvi odstavek 224. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD). S pavšalno in dokazno nepodprto pritožbeno trditvijo, da je bil pred razpravno dvorano pravočasno, pritožnik ne more uspeti. Tudi sicer ne pove, v čem bi bila odločitev drugačna, če bi bil na obravnavi prisoten, ob tem, da tudi v zapuščinskem postopku smiselno veljajo določbe o prekluziji (286. člen ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

7. Pritožbene navedbe, da bi moralo sodišče opraviti dodaten popis, da zneska 90.464,80 CHF in 51.655,91 CHF ne predstavljata darila zapustnice, so neutemeljene že iz razloga, ker je bilo o tem že pravnomočno odločeno.

8. Da je sodišče darila ocenjevalo po stanju ob daritvi in po vrednosti na dan smrti zapustnice 27. 9. 2005 (30. člen ZD), je iz sklepa in iz ostalih podatkov spisa jasno razvidno. Sodišče je tujo valuto preračunalo v veljavno na dan zapustničine smrti, iz razlogov sklepa in cenitve nepremičnin parc. št. 2293 in 2294 k. o. X, pa tudi določno izhaja, da sta izvedenec in sodišče pri cenitvi upoštevala stanje nepremičnin na dan daritve (22. 2. 2002) in njihovo vrednost na dan zapustničine smrti (27. 9. 2005).

9. Sodišče prve stopnje je kljub drugačnim zatrjevanjem pritožnika, ugotovilo, da njegov nujni dedni delež ni bil prikrajšan, zato vračanje daril ni potrebno (34. člen ZD). Pri tem vrednosti zapuščine res ni ugotavljalo povsem skladno z določbo 28. člena ZD, kar pa v konkretnem primeru na pravilnost in zakonitost odločitve ni vplivalo. Že iz primerjave na način kot jo je opravilo sodišče prve stopnje, je jasno razvidno, da do prikrajšanja pritožnikovega nujnega dednega deleža ni prišlo. S sodedinjo sta od zapustnice še za življenja prejela vsak po 176.861,40 EUR in vsak 1/2 parcele št. 358 k. o. X. Tudi po oporoki sta dediča vsak do 1/2 premoženja, ki sodi v zapuščino.

V tem obsegu sta torej povsem izenačena. Poleg tega je zapustničina hči od zapustnice še za življenja prejela 1/2 parcele št. 2293 in 1/2 parcele št. 2294 oboje k. o. X, v po izvedencu ocenjeni vrednosti na dan zapustničine smrti (in po stanju darila ob daritvi) 78.255,00 EUR. S pravnomočnima sodbama je bilo ugotovljeno, da je pritožnik še za življenja od zapustnice prejel 91.067,30 EUR in 91.851,00 EUR (oziroma 91.231,70 EUR)

, skupaj torej 182.918,30 EUR (oziroma 182.299,00 EUR).

10. Pritožnikov nujni dedni delež znaša 1/4 (drugi odstavek 26. člena ZD). Že iz povedanega je jasno razvidno, da ta ni bil prikrajšan. Prikrajšan ne bi bil niti v primeru, če bi se upoštevala vrednost sodedinji podarjenih parcel v višini 302.000,00 EUR kot jo zatrjuje pritožnik.

11. Očitanih bistvenih kršitev določb postopka sodišče prve stopnje torej ni zagrešilo, dejansko stanje je pravilno in popolno ugotovilo, pravilno pa je uporabilo tudi materialno pravo. Pritožbeno sodišče je zato pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Predlog za dodani popis je bil pravnomočno zavrnjen s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani IV D 717/2005 z dne 25. 3. 2009, da navedena zneska predstavljata darilo, ki se zapustnikovemu sinu šteje v njegov dedni delež, pa je bilo pravnomočno odločeno s sodbama Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 1596/2009 in II P 1477/2012.

Razen sredstev na zapustničinem računu, ki jih na podlagi dodatka k oporoki podeduje zapustnikova hčerka, pri čemer pa gre le za zneska 4,82 EUR in 0,08 USD.

Poleg 46.000,00 din in stilnega pohištva po sodbi II P 1596/2009.

Njegovih pripomb zoper cenitev sicer sodišče prve stopnje upravičeno ni upoštevalo, saj vloge ni pravočasno dopolnil.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 28, 30, 34

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 137, 137/1, 224, 224/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.