VSL Sklep V Kp 55364/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-08-29

Milena Jazbec Lamut (preds.), Alenka Gregorc Puš (poroč.), Alijana Ravnik

izločitev dokazov - zbirka osebnih podatkov - zbiranje osebnih podatkov - obdelava osebnih podatkov - evidence policije - evidenca dogodkov - klic na operativno komunikacijski center (OKC) - telefonska številka

Sodišče prve stopnje v postopku ni raziskalo, v kakšne vrste zbirko podatkov je vpogledala policija z namenom pridobitve podatka o uporabniku telefonske številke in torej ni razčistilo, ali je šlo s strani policije dejansko za vpogled v "Evidenco dogodkov" iz 9. točke drugega odstavka 123. člena ZNPPol, ki je policijska evidenca in v kateri se zaradi opravljanja policijskih nalog lahko obdelujejo osebni podatki obtoženke, ali pa je šlo za vpogled v mrežno računalniško aplikacijo policije, v kateri se ob sprejemu klicev na interventno številko 113 beležijo relevantne informacije glede interventnega dogodka ter se podatki lahko obdelujejo le v obsegu in za namen iz tretjega odstavka 112. člena ZNPPol.

Pritožbi zagovornikov obtožene A. A. se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani je z uvodoma navedenim sklepom kot neutemeljen zavrnilo predlog zagovornikov obtožene A. A. za izločitev dokazov, navedenih v izreku sklepa.

2. Zoper sklep so se pritožili zagovorniki obtoženke iz vseh pritožbenih razlogov in predlagali, da višje sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

4. Bistveno vprašanje pritožbenega postopka je, ali je policija zakonito pridobila podatek o identiteti obtoženke kot uporabnice mobilne telefonske številke, s katere je bil predhodno policiji naznanjen interventni dogodek zaradi nasilja v družini, ter na tej podlagi obtoženko identificirala kot osumljenko storitve kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa s prepovedanimi drogami po prvem odstavku 186. člena KZ-1.

5. Iz razlogov izpodbijanega sklepa je povzeti, da je bilo v postopku zoper B. B. pri preiskavi zaseženega mobilnega telefona na podlagi SMS komunikacije ugotovljeno, da je oseba, v telefonskem imeniku shranjena kot "C. C." (070 ...), B. B. večkrat ponujala naprodaj prepovedano drogo konoplja ter mu vsaj enkrat po naročilu to drogo priskrbela. Policija je po tem, ko od podjetja D. d.o.o. ni uspela pridobiti podatka o uporabniku mobilne telefonske številke 070 ..., na podlagi informativnega izpisa dnevnika dogodkov operativno komunikacijskega centra (DDOKC) Ljubljana ugotovila, da je bil dne 20. 9. 2015 s te telefonske številke naznanjen interventni dogodek zaradi nasilja v družini, pri čemer je bilo na kraju ugotovljeno, da je za intervencijo zaprosila sedaj obtožena A. A., za bivanje prijavljena na naslovu ... Policija je na tej podlagi identificirala obtoženko kot osumljenko storitve kaznivega dejanja po prvem odstavku 186. člena KZ-1 in zoper njo začela zbirati nadaljnje obremenilne dokaze.

6. Obramba je predlog za izločitev dokazov utemeljila z zatrjevanjem, da je bil podatek o identiteti obtoženke na podlagi njene telefonske številke pridobljen nezakonito, saj policija nima zakonske podlage za hranjenje in predvsem uporabo osebnih podatkov osebe, ki po telefonu policiji naznani kaznivo dejanje, za namen kasnejše identifikacije te osebe kot potencialnega osumljenca za povsem drugo kaznivo dejanje.

7. Sodišče prve stopnje je ekskluzijski zahtevek zavrnilo s sklicevanjem na določbo 123. člena Zakona o nalogah in pooblastilih policije (ZNPPol), ki določa, da policija upravlja in vzdržuje evidence, v katerih zaradi opravljanja policijskih nalog uslužbenci policije zbirajo in obdelujejo osebne in druge podatke. V drugem odstavku 123. člena so taksativno naštete različne policijske evidence, med katere spada tudi Evidenca dogodkov (9. točka drugega odstavka 123. člena ZNPPol), znotraj katere se smejo na podlagi 9. točke prvega odstavka 124. člena ZNPPol obdelovati dodatni osebni podatki, konkretno podatki o dogodku (vrsta, kraj, čas, udeleženci, škoda in druge okoliščine, fotografije, avdio in video posnetki). Prvostopenjsko sodišče je ob upoštevanju povzetih zakonskih določb ugotovilo, da je policija v obravnavanem primeru postopala znotraj zakonskih pooblastil, saj so bili policisti ob dne 20. 9. 2015 naznanjenem interventnem dogodku dolžni ugotoviti, kdo je zahteval intervencijo ter zbrati potrebne osebne podatke, med drugim naslov dejanskega prebivališča obtoženke, ter jih ustrezno evidentirati. Zakon nikjer ne določa, da bi bili policisti pri odkrivanju kaznivih dejanj kakorkoli omejeni pri uporabi zbranih podatkov, zakonski rok hrambe osebnih podatkov v Evidenci dogodkov iz 128. člena ZNPPol pa še ni potekel, zato sodišče prve stopnje v obravnavanem ravnanju policistov ni ugotovilo nepravilnosti.

8. Po preizkusu razlogov izpodbijanega sklepa in preučitvi spisovnega gradiva v okviru pritožbenih navedb se sodišče druge stopnje strinja s pritožniki, da so zaključki sodišča prve stopnje vsaj preuranjeni in brez izvedbe ustreznih dokazov, kar je lahko imelo za posledico zmotno uporabo materialnega prava in morebitno napačno odločitev o predlogu obrambe za izločitev dokazov. Prvostopenjsko sodišče je namreč ugotovilo, da je policija podatek o obtoženki kot uporabnici telefonske številke pridobila na podlagi informativnega izpisa DDOKC Ljubljana, kjer je bila njena telefonska številka zabeležena zaradi prijave interventnega dogodka, nato pa brez izvedbe potrebnih dokazov z namenom ugotovitve, za kakšno zbirko podatkov policije sploh gre, zaključilo, da gre za evidenco policije na podlagi 9. točke drugega odstavka 123. člena ZNPPol (Evidenca dogodkov), v kateri se zaradi opravljanja policijskih nalog lahko obdelujejo osebni podatki obtoženke.

9. Sodišče prve stopnje je pri odločanju povsem spregledalo določbo tretjega odstavka 112. člena ZNPPol, ki ureja snemanje elektronskih komunikacij v informacijsko-telekomunikacijskem sistemu policije, tj. tudi snemanje klicev v sili na telefonsko številko 113. Navedena zakonska določba obdelavo posnetkov dovoljuje zgolj za preverjanje zakonitosti in strokovnosti policijskih postopkov oziroma ukrepov pri opravljanju policijskih nalog. Obdelavo prometnih podatkov in snemanje klicev preko telefonske številke 113 v informacijsko-telekomunikacijskem sistemu policije podrobneje ureja Pravilnik o obdelavi podatkov o elektronskih komunikacijah policije in o dostopu do policijskih zbirk podatkov (v nadaljevanju Pravilnik), ki taksativno opredeljuje podatke, ki jih lahko hrani policija ter med njimi našteva tudi klicno številko klicočega in klicanega priključka (1. točka prvega odstavka 3. člena). Tudi Pravilnik določa, da se shranjeni podatki in posnetki lahko uporabljajo le za identificiranje, registriranje in reševanje klicev v sili, ki jih prejme policija, oziroma da se policiji in drugim pristojnim organom omogoči rekonstrukcija ter preverjanje zakonitosti in strokovnosti postopkov ter s strani policije izvedenih ukrepov (drugi odstavek 1. člena Pravilnika). V strokovni literaturi je zaslediti, da se ob sprejemu klicev na interventni telefonski številki policije 113 povzetek pogovora s klicateljem in druge zaznave, ki so pomembne za reševanje interventnega dogodka, zapišejo v mrežno računalniško aplikacijo "Dnevnik dogodkov Operativno-komunikacijskega centra" (DDOKC), kar omogoča enostaven kronološki pregled nad dogodki in izvedenimi ukrepi, ki jih v danem trenutku obravnava policija. Pri tem se poudarja, da zapisi v aplikaciji DDOKC nimajo statusa evidence policije po 123. členu ZNPPol in da se preko zapisov preverjata (zgolj) strokovnost in zakonitost že izvedenih nalog policije.

10. Sodišče druge stopnje glede na pritožbene očitke, da je policija zlorabila podatek prijave obtoženke oziroma njenega zaprosila za policijsko intervencijo zaradi nasilja v družini, ugotavlja, da je relevantno dejansko stanje v odločilnem delu ostalo nepopolno ugotovljeno. Sodišče prve stopnje namreč v postopku ni raziskalo, v kakšne vrste zbirko podatkov je vpogledala policija z namenom pridobitve podatka o uporabniku telefonske številke 070 ... (izpisek na list. št. 25 pridruženega spisa III Kpd 12935/2016) in torej ni razčistilo, ali je šlo s strani policije dejansko za vpogled v "Evidenco dogodkov" iz 9. točke drugega odstavka 123. člena ZNPPol, ki je policijska evidenca in v kateri se zaradi opravljanja policijskih nalog lahko obdelujejo osebni podatki obtoženke, ali pa je šlo za vpogled v mrežno računalniško aplikacijo policije, v kateri se ob sprejemu klicev na interventno številko 113 beležijo relevantne informacije glede interventnega dogodka ter se podatki lahko obdelujejo le v obsegu in za namen iz tretjega odstavka 112. člena ZNPPol.

11. Glede na navedeno je sodišče druge stopnje pritožbi obtoženkinih zagovornikov ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje (tretji odstavek 402. člena ZKP).

12. Prvostopenjsko sodišče bo moralo pred novim odločanjem izvesti poseben dokazni postopek z namenom ugotovitve, kakšno vrsto zbirke podatkov predstavlja DDOKC Ljubljana, iz katerega je policija pridobila podatek o identiteti obtoženke. Ob upoštevanju pravnih stališč tega sklepa bo moralo nato znova odločiti o predlogu obrambe za izločitev dokazov ter svojo odločitev tudi prepričljivo argumentirati.

Gradišnik A., Ristič M.: Pomen Dnevnika dogodkov Operativno-komunikacijskega centra za operativno delo policije, 14. Slovenski dnevi varstvoslovja, FVV, Ljubljana 2013.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 285e

Zakon o nalogah in pooblastilih policije - ZNPPol  - člen 112, 112/3, 123, 123/2, 123/2-9, 124, 124/1, 124/1-9, 128

Pravilnik o obdelavi podatkov o elektronskih komunikacijah policije in o dostopu do policijskih zbirk podatkov (2013) - člen 1, 1/2, 3, 3/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.