VSL Sodba II Cp 1696/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2017-12-13

Mojca Hribernik (preds.), Peter Rudolf (poroč.), Majda Irt

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

nepremoženjska škoda - deliktna odškodninska odgovornost - odškodnina zaradi telesne poškodbe - denarna odškodnina za pretrpljene telesne bolečine in strah - konkretizacija pritožbenih očitkov - substancirana trditvena podlaga - zavrnitev predloga za izvedbo nepotrebnega dokaza

Pritožnik ne zatrjuje nobenih ustreznih (konkretnih) razlogov, ki bi v zaključke sodišča prve stopnje porajali potreben dvom. Zgolj vztrajanje pri tožbenih trditvah ne zadošča.

Ker niso izkazani elementi, ki so potrebni za obstoj odškodninskega dejanskega stana (civilnega delikta), ni razloga za angažiranje izvedenca medicinske stroke, katerega postavitev je pritožnik v tožbi predlagal zaradi ugotovitve narave zatrjevanih poškodb oziroma nastale nepremoženjske škode.

I. Pritožba se zavrne in se sodba sodišča prve stopnje potrdi.

II. Tožnik sam nosi svoje stroške tega pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 28. 12. 2016

- zavrnilo tožbeni zahtevek na plačilo zneska 30.000,00 EUR z zamudnimi obrestmi od dneva vložitve tožbe dalje do plačila ter na povrnitev pravdnih stroškov (I. točka izreka),

- odločilo, da je dolžan tožnik toženki povrniti 1.029,99 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki pričnejo teči prvi naslednji dan po poteku roka za prostovoljno izpolnitev te obveznosti (II. točka izreka).

2. Zoper sodbo v celoti se pritožuje tožnik in pritožbenemu sodišču predlaga, da njegovi pritožbi ugodi. Poudarja, da je tožbeni zahtevek utemeljen tako po temelju kot po višini. Pojasnjuje, kakšne poškodbe naj bi mu dne 2. 4. 2012 povzročili pazniki (zaposleni v zavodu D.) in na kakšen način. Pritožbenemu sodišču predlaga, da postavi sodnega izvedenca medicinske stroke, ki naj glede prizadejanih poškodb (karpalnega kanala ter mravljinčenja) rok in prstov izdela mnenje. Sodišče prve stopnje naj bi v postopku kršilo ustavne pravice do enakega varstva, do osebnega dostojanstva in pravne varnosti oziroma ni upoštevalo načela poštene in zakonite obravnave. Ni mu bila omogočena učinkovita obramba, saj se niso izvedli vsi dokazi. Kršena mu je bila pravica do obrambe, prav tako ni bilo zadoščeno vsem procesnim jamstvom.

5. Zakaj tožbeni zahtevek že po temelju ni podan, je sodišče prve stopnje v izpodbijani sodbi obširno, konkretizirano in prepričljivo pojasnilo. Pritožnik na drugi strani ne zatrjuje nobenih ustreznih (konkretnih) razlogov, ki bi v zaključke sodišča prve stopnje porajali potreben dvom. Zgolj vztrajanje pri tožbenih trditvah

namreč za to ne zadošča. Ker niso izkazani ostali elementi potrebni za obstoj odškodninskega dejanskega stana (civilnega delikta),

ni (bilo) nobenega razloga za angažiranje izvedenca medicinske stroke, katerega postavitev je pritožnik v tožbi predlagal zaradi ugotovitve narave zatrjevanih poškodb (oziroma nastale nepremoženjske škode).

6. Na drugi strani so pritožbeni očitki o kršitvah ustavnih pravic (do enakega varstva, do osebnega dostojanstva in pravne varnosti) zagrešenih s strani sodišča prve stopnje oziroma o neupoštevanju načela poštene in zakonite obravnave,

presplošni in že zato neprepričljivi. Enaka ugotovitev velja za pritožnikovo trditev, da mu zaradi okoliščine, ker se niso izvedli vsi dokazi, ni bila omogočena učinkovita obramba. Zakaj ni (bilo) razloga za postavitev izvedenca medicinske stroke, je bilo pojasnjeno v prejšnji točki obrazložitve te sodbe. Katere morebitne ostale predlagane (in neizvedene) dokaze ima v mislih, pa pritožnik ne pojasni.

7. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker niso podani niti razlogi, na katere pazi po uradni dolžnosti, je to sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (353. člen ZPP). Zaradi neuspeha s pritožbo tožnik sam trpi svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP).

V zvezi s popravnim sklepom istega sodišča III P 1880/2015 z dne 6. 1. 2017.

O tem, kako naj bi mu pazniki (to je pravosodni policisti Zavoda D.) dne 2. 4. 2012 (nedopustno) prizadejali telesne poškodbe oziroma nastanek nepremoženjske škode.

To je zatrjevanega nedopustnega ravnanja pravosodnih policistov dne 2. 4. 2012 (v zvezi s tem glej obširne razloge podane v točkah 16 - 35 obrazložitve izpodbijane sodbe).

V isti okvir sodi tudi pritožbena trditev, da ni bilo zadoščeno vsem procesnim jamstvom.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1, 179, 179/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 287, 287/2, 350

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.