VSL Sklep I Cp 1251/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-10-24

Barbka Močivnik Škedelj (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Suzana Ivanič Lovrin

sklep o dedovanju - sprememba sklepa o dedovanju - prizadete pravice drugih, ki se opirajo na izpodbijani sklep - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - vročitev pritožbe

Po prvem odstavku 173. člena ZD lahko sodišče prve stopnje po pritožbi z novim sklepom spremeni svoj prejšnji sklep ali ga prekliče, vendar le, če s tem niso prizadete pravice drugih oseb, ki se opirajo na ta sklep. V obravnavani zadevi ne gre za tak primer.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep in sklep o dedovanju razveljavi ter se zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

1. Z izpodbijanim sklepom in sklepom o dedovanju je sodišče prve stopnje preklicalo sklep o dedovanju, ki ga je izdalo 13. 12. 2016, in ga nadomestilo s tem sklepom. Ugotovilo je, katero premoženje spada v zapuščino in odločilo, da na podlagi zakona premoženje iz naslova premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S. v naravi deduje zapustnikova vnukinja E. K., vrednost nujnega deleža v višini 136,19 EUR iz tega naslova pa zapustnikova vnukinja M. Š. Preostalo zapuščino (parcela št. 1832/1 k.o. X) na podlagi zakona podedujejo zapustnikova hči M. R. do 1/3, zapustnikovi vnukinji K. K. in E. K. vsaka do 1/6 ter zapustnikova snaha F. K. in zapustnikovi vnuki M. P., M. Š. in J. K. vsak do 1/12. Odredilo je, da se po pravnomočnosti sklepa in sklepa o dedovanju v zemljiški knjigi vknjiži lastninska pravica v korist dedičev.

2. Zoper I., III./1. in 2. ter IV./a točko sklepa in sklepa o dedovanju se pritožuje dedinja M. Š. iz vseh pritožbenih razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da izpodbijano odločbo razveljavi. Navaja, da pritožba dedinje E. K. zoper sklep o dedovanju z dne 13. 12. 2016 ni bila vročena preostalim dedičem. Na ponovno zapuščinsko obravnavo 16. 3. 2017, ko je bila izdana izpodbijana odločba, niso bili vabljeni vsi dediči. Delež in vrednost nujnega deleža iz naslova premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S., ki ji pripada, sta bila napačno ugotovljena. Vrednost premoženja iz naslova premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S. v deležu 1/20 znaša 8.480,00 EUR. Po odstopu dednih delež dedičev F. K., M. P. in J. K. v njeno korist, njen dedni delež znaša 1/3. Dedinjama K. K. in E. K. pripadata dedna deleža vsaki po 1/6. Dedinji M. R. gre 1/3 dedni delež. Slednja je dediščino po zapustniku sprva sprejela, nato pa je svojo dedno izjavo spremenila in se nujnemu deležu iz naslova premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S. odpovedala. V kolikor gre upoštevati novo dedno izjavo dedinje M. R., se temu ustrezno povečajo dedni deleži preostalih dedinj.

3. Na pritožbo je odgovorila dedinja E. K. in nasprotovala vsem pritožbenim trditvam.

5. Sodišče prve stopnje je s sklepom o dedovanju z dne 13. 12. 2016 ugotovilo, katero premoženje spada v zapuščino in odločilo o dedovanju. Za dedinjo premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S. v naravi je razglasilo zapustnikovo vnukinjo E. K. Za nujni dedinji, ki podedujeta vrednost svojih nujnih deležev v višini 1.413,33 EUR iz naslova premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S., je razglasilo zapustnikovo vnukinjo M. Š. in zapustnikovo hčer M. R. Za dediče parcele št. 1832/1 k.o. X je razglasilo vseh sedem dedičev (hči, snaha in pet vnukov) zapustnika. Odredilo je, da se po pravnomočnosti sklepa o dedovanju v zemljiški knjigi vknjiži lastninska pravica v korist dedičev.

6. Zoper sklep o dedovanju z dne 13. 12. 2016 se je pritožila dedinja E. K. Meni, da je sodišče prve stopnje upoštevalo previsoko vrednost premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S. ter napačno ovrednotilo nujna deleža dedinj M. Š. in M. R. Slednja se je izplačilu nujnega deleža odpovedala. Dedinji M. Š. pa ne pripada nujni delež v višini 1/6, kot ji ga je priznalo sodišče prve stopnje, temveč v višini 1/24.

7. Sodišče prve stopnje je izvedlo novo zapuščinsko obravnavo ter z izpodbijanim sklepom in sklepom o dedovanju z dne 16. 3. 2017 preklicalo zgoraj navedeni sklep o dedovanju in ponovno odločilo o zadevi. Svojo odločitev je oprlo na določilo prvega odstavka 173. člena Zakona o dedovanju (ZD).

8. Po prvem odstavku 173. člena ZD lahko sodišče prve stopnje po pritožbi z novim sklepom spremeni svoj prejšnji sklep ali ga prekliče, vendar le, če s tem niso prizadete pravice drugih oseb, ki se opirajo na ta sklep. V obravnavani zadevi ne gre za tak primer.

9. ZD v 173. členu res dopušča možnost, da sodišče prve stopnje pod določenimi pogoji samo spremeni ali prekliče svoj prejšnji sklep. Sodišče pa ne sme tako postopati, če bi bile s tem prizadete pravice drugih oseb, ki se opirajo na ta sklep. S sklepom o dedovanju z dne 13. 12. 2016 je bila dedinja M. Š. (v nadaljevanju: pritožnica) razglašena za nujno dedinjo premoženjskih pravic Agrarne skupnosti S., ki podeduje vrednost nujnega deleža v višini 1.413,33 EUR (t.j. 1/6 delež od 8.480,00 EUR ocenjene vrednosti premoženjskih pravic). Z izpodbijanim sklepom in sklepom o dedovanju z dne 16. 3. 2017 je bilo poseženo v njene pravice, saj ji je bil priznan nujni delež do 1/24 vrednosti premoženjskih pravic zapustnika, ki so bile sedaj ocenjene na 3.268,70 EUR. Tako ni izpolnjen pogoj, ki ga določa 173. člen ZD, da lahko sodišče prve stopnje s sklepom spremeni ali prekliče prejšnji sklep le, če niso prizadete pravice drugih oseb, ki se opirajo na ta sklep.

10. Sodišče prve stopnje je zagrešilo bistveno kršitev pravil postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 163. členom ZD, ker pritožbe dedinje E. K. zoper sklep o dedovanju z dne 13. 12. 2016 ni vročilo pritožnici (in preostalim dedičem). Pritožnica tudi ni bila vabljena na zapuščinsko obravnavo dne 16. 3. 2017, po kateri je sodišče prve stopnje izdalo izpodbijano odločbo.

11. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep in sklep o dedovanju z dne 16. 3. 2017 razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD). Potrebno je bilo razveljaviti celotno izpodbijano odločbo, čeprav nekatere točke (II., III./3. in IV./b) med dediči niso bile sporne. Zapuščinski postopek je enoten in samostojen. Zato je mogoče šele po tem, ko se razčistijo vsa sporna vprašanja, ki se nanašajo na dedovanje, izdati (enoten) sklep o dedovanju. V primeru delne razveljavitve izpodbijane odločbe bi bilo o vprašanjih pravnega nasledstva po zapustniku le delno rešeno. To pa ni v skladu z naravo in namenom zapuščinskega postopka. V takšnih primerih je potrebno sklep o dedovanju (izpodbijano odločbo) razveljaviti v celoti.

12. Pogoji za odločanje po prvem odstavku 173. člena ZD niso izpolnjeni, zato bo moralo sodišče prve stopnje pritožbo dedinje E. K. zoper sklep o dedovanju z dne 13. 12. 2016 vročiti v odgovor preostalim dedičem. Po prejemu odgovorov oziroma poteku rokov za njihovo vložitev, pa bo moralo pritožbo dedinje E. K. skupaj s sklepom o dedovanju z dne 13. 12. 2016 predložiti v presojo pritožbenemu sodišču.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 173, 173/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.