TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSK Sklep I Cp 709/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-09

plačilo sodne takse - plačilni nalog za plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse - neupoštevni ugovorni razlogi - ugovorni razlog

Pritožnikoma je sodišče obrazložilo, iz katerih razlogov je mogoče ugovarjati zoper plačilni nalog (prvi odstavek 34a. člena Zakona o sodnih taksah). Ker takšnih razlogov v ugovoru nista navajala, je njun predlog pravilno zavrnilo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče zavrnilo ugovor udeležencev I. in T. Č. zoper plačilni nalog z dne 22.6.2017 in jima naložilo, da v roku 8 dni od prejema izpodbijanega sklepa plačata sodno takso, kot je odmerjena z navedenim plačilnim nalogom.

2. Zoper odločitev sta I. in T. Č. vložila pravočasno pritožbo. Predlagata, da se ugovoru ugodi. Navajata, da slovenska zakonodaja ne pozna zavrnilnega sklepa, kar pomeni, da je izpodbijani sklep plod naše domišljije in brez učinka. Izpodbijana izvršilna zadeva je zastarala, zaradi česar je zastaral izpodbijani sklep o zaznambi sklepa o izvršbi. Sodišče je sodno takso za zaznambo po uradni dolžnosti, ki je prepozna, napačno odmerilo. Vlagatelja zahtevata, da sodišče izvršilni postopek In 1604/2002 in In 1445/2009 ustavi in zaznambo izvršbe izbriše po uradni dolžnosti. V kolikor bo sodišče nadaljevalo z izdajanjem tovrstnih ničevih sklepov samo zato, ker ima čas, denar pa sposojen, bodo vložili tožbo na evropsko sodišče za odpravo Uredbe o varovanju upnikov skupaj z zahtevo za plačilo odškodnine v višini enega milijona EUR, ki jo prilagajo.

4. Sodišče je v izpodbijanem sklepu jasno in argumentirano zavrnilo ugovor udeležencev zoper plačilni nalog. Pritožnikoma je obrazložilo, iz katerih razlogov je mogoče ugovarjati zoper plačilni nalog (prvi odstavek 34a. člena Zakona o sodnih taksah). Ker takšnih razlogov v ugovoru nista navajala, je njun predlog pravilno zavrnilo. Razlogi sodišča prve stopnje o tem so pravno pravilni in pritožbeno sodišče k njim nima kaj dodati. Pritožba jih z navedbami, ki gredo mimo razlogov, ki so narekovale odločitev sodišča prve stopnje, neutemeljeno napada.

5. Ker pritožbeno sodišče tudi ni zasledilo kršitev, na katere mora paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP in drugim odstavkom 120. člena ZZK-1), je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34.a., 34.a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Cp 589/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-09

nepopoln predlog za oprostitev plačila sodne takse - poziv na dopolnitev predloga za oprostitev plačila sodne takse - delna dopolnitev predloga za oprostitev plačila sodnih taks

Ker tožnik predloga za oprostitev plačila sodne takse tudi po pozivu sodišča ni ustrezno dopolnil, ga je sodišče z izpodbijanim sklepom pravilno zavrglo.

I. Pritožba se kot neutemeljena zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodne takse.

2. Tožnik je zoper sklep sodišča pravočasno vložil pritožbo. Sklep izpodbija v celoti zaradi napačno ugotovljenega dejanskega stanja. Zaposlen je v tujini, zato nima možnosti enakega varstva pravic kot ostali zaposleni, ki se po končani službi lahko vrnejo domov. Kot avtoprevoznik je v Evropi tudi po več tednov in pošto si lahko ogleda komaj takrat, ko se vrne domov. Trenutna dopolnitev zahtevka, kot si ga je sodišče zaželelo, ni možna, saj je z ženo v ločitvenem postopku. Dokler se postopek ne konča, ne sme in ne more uveljavljati kateregakoli zneska, vezanega na mladoletne otroke. Zato predlaga razveljavitev sklepa in prosi, da se zadeva da na mirovanje, dokler ne bo seznanjen s pravicami, ki bodo izhajale iz ločitvenega postopka.

4. Tožnik je z nepopolno vlogo predlagal, da se ga oprosti plačila sodne takse za pritožbo. S pozivom z dne 30.5.2017 ga je sodišče ustrezno pozvalo, da predlog dopolni, ga poučilo, kaj mora storiti oziroma katere podatke, soglasja in izjave mora priložiti predlogu, ter ga opozorilo na posledice opustitve naloženega mu dejanja. Tožnik se je na poziv sodišča sicer odzval z dopolnitvijo z dne 17.7.2017, a v njej navedel le, da je oče treh mladoletnih otrok in njihove EMŠO, ni pa podal nobenih drugih izjav in potrebnih potrdil v skladu z 12. členom ZST-1, kot mu je to jasno naložilo sodišče s sklepom. Ker tožnik predloga za oprostitev plačila sodne takse tudi po pozivu sodišča ni ustrezno dopolnil, ga je sodišče z izpodbijanim sklepom pravilno zavrglo. Ugotovitvi sodišča prve stopnje, da tožnikov predlog ni sposoben za obravnavanje, pritrjuje tudi pritožbeno sodišče, saj ne vsebuje osnovnih vsebin (12. člen Zakona o sodnih taksah - ZST-1), ki bi omogočale ugotavljanje tožnikovega premoženjskega stanja (12a. člen ZST-1). Navedbe tožnika, da dela v tujini, na to ugotovitev nimajo nobenega vpliva. Navedbe, da ne more dopolniti predloga, kot se je od njega zahtevalo, ker je v ločitvenem postopku, pa so pavšalne, neizkazane in zato neutemeljene.

5. Ker pritožbeno sodišče tudi uradoma upoštevnih kršitev ni zasledilo (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP), je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (353. člen v zvezi s 366. členom ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 12, 12.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK Sklep I Cp 727/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-09

plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse - plačilni nalog za plačilo sodnih taks - ugovorni razlog - neupoštevni ugovorni razlogi

Sodišče je v izpodbijanem sklepu jasno in argumentirano zavrnilo ugovor udeleženke zoper plačilni nalog. Pravilno je obrazložilo, iz katerih razlogov je mogoče ugovarjati zoper plačilni nalog (prvi odstavek 34a. člena Zakona o sodnih taksah) in ugovor pritožnice zavrnilo, ker v ugovoru takšnih razlogov ni navajala.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče zavrnilo ugovor udeleženke O. I. zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse za ugovor/pritožbo po tar. št. 91021 Zakona o sodnih taksah (ZST-1).

2. Takšno odločitev O. I. izpodbija z vlogo z dne 13.10.2017. Zahteva ustavitev izvršbe. Kolikor je razumeti njene navedbe, meni, da ne more biti dolžnik, ker je fizična oseba. Navaja, da je v izvršilni zadevi, ki nima materialno pravne podlage, bilo izdano veliko sklepov v istih zadevah, ki so bile vpisane v zemljiško knjigo, tako da gre za visečnost izvršbe. Sklep o zavarovanju z dne 12.9.2017 ni pravni akt, je v celoti nepravilen in takse prost. Republika Slovenija ne more biti upnik, je insolventna in vlagateljica bo v primeru, da bo postopek zaznambe nadaljevan, predlagala njen stečaj.

4. Sodišče je v izpodbijanem sklepu jasno in argumentirano zavrnilo ugovor udeleženke zoper plačilni nalog. Pravilno je obrazložilo, iz katerih razlogov je mogoče ugovarjati zoper plačilni nalog (prvi odstavek 34a. člena Zakona o sodnih taksah) in ugovor O. I. zavrnilo, ker v ugovoru takšnih razlogov ni navajala. Razlogi sodišča prve stopnje o tem so pravno pravilni in pritožbeno sodišče k njim nima kaj dodati. Pritožba jih z navedbami, ki gredo mimo razlogov, ki so narekovale odločitev sodišča prve stopnje in kot take ne terjajo obrazloženega odgovora, neutemeljeno napada.

5. Ker pritožbeno sodišče tudi ni zasledilo kršitev, na katere mora paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP in drugim odstavkom 120. člena ZZK-1), je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a., 34a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cpg 1074/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-08

vročanje sodnih pisanj - osebna vročitev - vročitev v izpostavljeni oziroma hišni predalčnik - fikcija vročitve - nastop fikcije vročitve - prepozna pritožba

Fikcija vročitve nastopi s pretekom zadnjega, to je 15. dne, odkar je bilo stranki puščeno obvestilo.

II. Tožeča stranka sama krije svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo obdržalo v celoti v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, VL 6872/2017 z dne 30. 1. 2017 v prvem in tretjem odstavku izreka (I. točka izreka) in odločilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati pravdne stroške v višini 292,35 EUR (II. točka izreka).

2. Zoper izpodbijano sodbo se je, brez navedb pritožbenih razlogov, pritožila tožena stranka.

3. Tožeča stranka je na pritožbo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev. Priglasila je stroške.

5. Zoper sodbo in sklep, s katerim je končan spor v gospodarski spor majhne vrednosti (495. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP), kot je obravnavani, se stranke lahko pritožijo v osmih dneh od prejema odločbe (tretji odstavek 458. člena ZPP), na kar je bila tožena stranka pravilno opozorjena v pravnem pouku izpodbijane sodbe.

6. V tej zadevi je bila vročitev sodbe opravljena s fikcijo vročitve po tretjem in četrtem odstavku 142. člena ZPP, saj je bil poskus osebne vročitve sodnega pisanja naslovniku neuspešen. Iz obvestila o opravljeni vročitvi (pripet na r. št. 44 spisa, v nadaljevanju obvestilo) izhaja, da je bil 29. 8. 2017 opravljen poskus osebne vročitve sodne odločbe toženi stranki. Ker to ni bilo mogoče, ji je bilo tega dne v poštnem predalu puščeno obvestilo o prispelem pismu s pojasnilom, kje je pisanje, in rok 15 dni, v katerem ga mora dvigniti. Ker tožena stranka pisanja v postavljenem roku ni dvignila, ji je bilo pisanje 14. 9. 2017 puščeno v poštnem predalu.

7. Fikcija vročitve nastopi s pretekom zadnjega, to je 15. dne, odkar je bilo stranki puščeno obvestilo. Ker je bilo toženi stranki obvestilo puščeno v njenem poštnem predalu 29. 8. 2017, se je petnajstdnevni rok za dvig pisanja iztekel 13. 9. 2017. Tega dne je nastopila fikcija vročitve. 8-dnevni rok za vložitev pritožbe je začel teči 14. 9. 2017 (drugi odstavek 111. člena ZPP) ter se je iztekel 21. 9. 2017. Pritožba, ki je bila sodišču poslana s priporočeno pošto, oddano v petek 22. 9. 2017 (glej kuverto pripeto k l. št. 50 v spisu), torej po poteku zakonskega osem dnevnega roka, je tako prepozna (drugi odstavek 343. člena ZPP). Ker je ni zavrglo že sodišče prve stopnje, je to storilo pritožbeno sodišče s predmetnim sklepom (352. člen ZPP).

8. Tožena stranka pritožbenih stroškov ni priglasila, tožeča stranka pa do njihovega povračila ni upravičena. Njen odgovor na pritožbo ni namreč v ničemer pripomogel k odločitvi višjega sodišča, zato stroškovno ni bil potreben (155. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/2, 111/4, 142, 142/3, 142/4, 343, 343/2, 458, 458/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep I Cp 41/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-02-02

izredno pravno sredstvo postulacijska sposobnost

V obravnavanem primeru ni sporno, da je tožnik revizijo vložil sam, torej je ni vložil po odvetniku in tudi ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Na podlagi navedenih nespornih dejstev (te tudi niso predmet pritožbenega izpodbijanja) je prvostopno sodišče postopalo pravilno, ko je v skladu s prvim odstavkom 91. člena ZPP takšno izredno pravno sredstvo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi pooblastila iz prvega odstavka 374. člena ZPP.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožena stranka krije sama svoje stroške odgovora na pritožbo.

1. Z izpodbijanim sklepom je prvostopno sodišče kot nedovoljeno zavrglo revizijo tožeče stranke z dne 30. 10. 2017.

2. Prvostopni sklep s pritožbo izpodbija tožeča stranka. V pritožbi izpostavlja, da je upravičen do vtoževane odškodnine in da mu je z izpodbijanim sklepom kršena pravica do sodnega varstva. Predlaga ugoditev pritožbi.

3. Tožena stranka se v odgovoru na pritožbo zavzema za potrditev prvostopnega sklepa. Priglaša pritožbene stroške.

5. Tožnik je dne 30. 10. 2017 zoper sodbo sodišča druge stopnje I Cp 603/2016 z dne 5. 9. 2017 vložil revizijo. Revizijo je vložil sam tožnik kot stranka.

6. Po določbi tretjega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (revizija je izredno pravno sredstvo) lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Po določbi prvega odstavka 91. člena ZPP, pa sodišče zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit.

7. V obravnavanem primeru ni sporno, da je tožnik revizijo vložil sam, torej je ni vložil po odvetniku in tudi ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Na podlagi navedenih nespornih dejstev (te tudi niso predmet pritožbenega izpodbijanja) je prvostopno sodišče postopalo pravilno, ko je v skladu s prvim odstavkom 91. člena ZPP takšno izredno pravno sredstvo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi pooblastila iz prvega odstavka 374. člena ZPP.

8. Nasprotna pritožbena izvajanja s sklicevanjem na kršitev pravice do sodnega varstva in na nepošteno sojenje, so neutemeljena.

9. Odločitev pritožbenega sodišča temelji na določbi 2. točke 365. člena ZPP.

10. Tožena stranka z odgovorom na pritožbo v ničemer ni prispevala k razjasnitvi zadeve, in zato sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 91, 91/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM Sklep IV Kp 33327/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-25

Zdenka Klarič (preds.), mag. Aleksander Karakaš (poroč.), Breda Cerjak Firbas

Potek zakonsko določenega časa/roka, po katerem je mogoče prositi za izbris obsodbe iz kazenske evidence, je prvi od dveh formalnih pogojev iz 83. člena KZ-1, ki morata biti najprej izpolnjena, da bi bile šele nato preizkušene dejanske okoliščine, na katere se pritožnica v pritožbi sklicuje.

I. Pritožba obsojene N.R. se zavrne kot neutemeljena.

II. Obsojeno se oprosti plačila sodne takse.

1. Okrajno sodišče v Mariboru je kot sodišče prve stopnje s sklepom I K 33327/2105 z dne 27. 11. 2017 po 511. členu Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) v zvezi s 83. členom Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) zavrglo prošnjo obsojene N.R. za izbris sodbe iz kazenske evidence. Prošnja je bila zavržena kot nedovoljena.

2. Zoper sklep se je obsojenka pritožila, razumeti je, da zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja s predlogom, da pritožbeno sodišče sklep spremeni tako, da navedeni prošnji ugodi.

3. Čeprav je pritožnica pravilno razumela ugotovitev sodišča prve stopnje, po kateri je prošnjo za izbris obsodbe iz kazenske evidence vložila prehitro, v nadaljevanju pritožbene obrazložitve znova navaja okoliščine, zaradi katerih meni, da je njena prošnja vsebinsko utemeljena.

4. To ne gre, kajti potek zakonsko določenega časa/roka, po katerem je mogoče prositi za izbris obsodbe iz kazenske evidence, je prvi od dveh formalnih pogojev iz 83. člena KZ-1, ki morata biti najprej izpolnjena, da bi bile šele nato preizkušene dejanske okoliščine, na katere se pritožnica v pritožbi sklicuje. Ugotovitev sodišča prve stopnje o nedovoljenosti pritožničine prošnje, ker je bila vložena prehitro, je zato pravilna ter je bilo o pritožbi odločiti, kot izhaja iz izreka tega sklepa (tretji odstavek 402. člena ZKP).

5. Odločba o oprostitvi plačila sodne takse kot stroška pritožbenega postopka temelji na 11. členu Zakona o sodnih taksah.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 83.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 402, 402/3, 511.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2501/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-10

nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe - pravni interes za pritožbo

Sodišče prve stopnje je tožnici z izpodbijanim sklepom odreklo pravico do zahtevanega sodnega varstva, poprej izdani sklep o izvršbi zoper toženca pa je v celoti razveljavilo. Navedeni sklep je torej neugoden le za tožnico, ki svoje terjatve v tej pravdi ne bo mogla uveljaviti. Zoper izdani sklep bi se zato lahko pritožila tožnica, ki je v pravdi propadla, ne pa toženec, ki od pritožbe ne more imeti nobene pravne koristi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo in glede toženca razveljavilo sklep o izvršbi istega sodišča VL 141698/2016 z dne 16. 1. 2017 (v prvem in tretjem odstavku izreka).

2. Toženec se je pravočasno pritožil brez navedbe zakonskih pritožbenih razlogov. Predlaga razveljavitev sklepa in nadaljevanje pravde. Navaja, da je sodišče že v zadevi VL 141698/2016 ugotovilo, da so izpolnjeni pogoji za tožbo. Osnovna dejstva so bila sodišču predložena v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Ker gre za nadaljevanje izvršbe v pravdi, tožbe ni mogoče zavreči.

4. Sodišče prve stopnje je tožnici z izpodbijanim sklepom odreklo pravico do zahtevanega sodnega varstva, poprej izdani sklep o izvršbi zoper toženca pa je v celoti razveljavilo. Navedeni sklep je torej neugoden le za tožnico, ki svoje terjatve v tej pravdi ne bo mogla uveljaviti. Zoper izdani sklep bi se zato lahko pritožila tožnica, ki je v pravdi propadla, ne pa toženec, ki od pritožbe ne more imeti nobene pravne koristi. Končno niti toženec sam v pritožbi ne pove, zakaj si želi nadaljevanja pravde s tožnico.

5. Po četrtem odstavku 343. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP),

je pritožba nedovoljena, če pritožnik ni imel pravnega interesa zanjo. Takšno pritožbo bi moralo zavreči že sodišče prve stopnje (prvi odstavek 343. člena ZPP). Ker tega ni storilo, je pritožbo zavrglo sodišče druge stopnje (1. točka 365. člena ZPP). Toženec po navedenem ni upravičen do vsebinskega odgovora na svoje pritožbene trditve.

6. Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, ker jih toženec ni priglasil.

Sodišče druge stopnje je pri odločanju o pritožbi uporabilo besedilo zakona, ki je veljalo pred uveljavitvijo Novele ZPP-E (14. 9. 2017), saj je bil izpodbijani sklep, s katerim se je postopek pred sodiščem prve stopnje končal, izdan pred navedenim datumom (tretji odstavek 125. člena ZPP-E).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/1, 343/4, 365, 365-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL Sklep II Cp 2407/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-17

Majda Lušina (preds.), Karmen Ceranja (poroč.), mag. Nataša Ložina

dopolnitev tožbe - poziv na dopolnitev tožbe - rok za dopolnitev tožbe - iztek roka - sodne počitnice - procesni rok - tek procesnih rokov med sodnimi počitnicami - pravočasna dopolnitev tožbe

Petnajstdnevni rok za dopolnitev tožbe se je iztekel med sodnimi počitnicami, in to na soboto 15. 7. 2017 oziroma bi se zaradi določbe četrtega odstavka 111. člena ZPP iztekel 17. 7. 2017, kar je tudi med sodnimi počitnicami. Dopolnitev tožbe, vložena 16. 8. 2017, je po povedanem pravočasna.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Stroški pritožbe so nadaljnji stroški postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo in sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 29322/2017 z dne 5. 4. 2017 razveljavilo tudi v I. in III. odstavku izreka. Tožniku je naložilo povrnitev stroškov postopka.

2. Proti navedenemu sklepu se je pravočasno pritožil tožnik, ki navaja, da je sklep, s katerim ga je sodišče pozvalo na dopolnitev tožbe, prejel 12. 6. 2017. Rok za dopolnitev tožbe se je iztekel med sodnimi počitnicami in sicer na soboto, 15. 7. 2017, tako da je dopolnitev, vložena dne 16. 8. 2017, pravočasna.

4. Iz podatkov v spisu izhaja, da je bil sklep z dne 12. 6. 2017, s katerim je sodišče tožnika pozvalo, da mora v roku 15 dni dopolniti tožbo tako, da navede dejstva, na katera opira zahtevek, in ponudi dokaze, s katerimi se ta dejstva ugotavljajo, tožniku vročen 30. 6. 2017 (vročilnica pri list. št. 24).

5. Pritožba utemeljeno opozarja, da se je 15 dnevni rok za dopolnitev tožbe iztekel med sodnimi počitnicami in to na soboto 15. 7. 2017 oziroma bi se zaradi določbe 4. odstavka 111. člena ZPP iztekel 17. 7. 2017, kar je tudi med sodnimi počitnicami. Procesni roki pa med sodnimi počitnicami ne tečejo, če ne gre za nujne zadeve (83. člen Zakona o sodiščih - ZS), zato se je v obravnavanem primeru rok iztekel 16. 8. 2017, ko roki po izteku sodnih počitnicah znova začnejo teči (tretji odstavek 83. člena ZS). Dopolnitev tožbe, vložena 16. 8. 2017, je po povedanem pravočasna.

6. Zaradi navedenih razlogov je višje sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP).

7. Izrek o stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/4

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 83, 83/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.