VSK Sklep CDn 354/2017
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-01-30

mag. Jana Petrič (preds.), Nataša Butina Mrakič (poroč.), Špela Prodan

načelo vrstnega reda - načelo začetka učinkovanja vpisov

V zadevi je prišlo do kršitve načel vrstnega reda in začetka učinkovanja vpisov, ki predstavljata temeljni načeli zemljiškoknjižnega postopka. Kot splošni načeli sta opredeljeni v 5. členu ZZK-1, ki določa, da vpisi pravic in pravnih dejstev v zemljiški knjigi učinkujejo od trenutka, ko je zemljiškoknjižno sodišče prejelo predlog za vpis oz. listino, na podlagi katere je odločalo o vpisu po uradni dolžnosti in v 10. členu ZZK-1, ki določa, da zemljiškoknjižno sodišče odloča o vpisih in oporavlja vpise po vrstnem redu, ki se določi po trenutku, ko je prejelo predlog oziroma drugo listino. Sodišče pri svoji odločitvi ne bi smelo upoštevati dejstva, ki je nastopilo kasneje (zemljiškoknjižni postopek je bil pričet 15.12.2014, odločba Upravnega sodišča RS je bila izdana leto dni kasneje - 8.12.2015). Z odločitvijo, ki izhaja iz izpodbijanega sklepa, ne bi bilo zagotovljeno pravno varstvo, katerega cilj zasleduje vpis začasne odredbe.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi ter zadeva vrne zemljiškoknjižni sodnici v ponovno odločanje o ugovoru.

Prvostopenjsko sodišče je po zemljiškoknjižni sodniški pomočnici izdalo dne 8.4.2015 sklep, s katerim je na podlagi odločbe RS Ministrstva za okolje in prostor z dne 10.12.2014 št. 4902-3/201/11-MOP-58 dovolilo pri parceli št. 1318/29 k.o. D., pri kateri je vpisana lastninska pravica v korist F. P., zaznambo prepovedi odtujitve in obremenitve v korist Občine D.-P. G.. Proti navedeni odločitvi je vložil nasprotni udeleženec F. P. ugovor, ki ga je sprva štelo prvostopenjsko sodišče za umaknjenega zaradi neplačane sodne takse, ko pa je bilo v pritožbenem postopku ugotovljeno, da je bila taksa plačana pravočasno, je moralo o ugovoru odločiti vsebinsko. Z izpodbijanim sklepom z dne 3.11.2017 je ugovoru ugodilo in sklep zemljiškoknjižne sodniške pomočnice spremenilo tako, da je odločilo, da se vpis zaznambe prepovedi odtujitve in obremenitve ne dovoli, ker je bila odločba, ki je bila podlaga vpisu, razveljavljena.

Proti taki odločitvi se pritožuje Občina D.-P. G. po pooblaščencu. V odločbi poudarja, da je odločba RS Ministrstva za okolje in prostor z dne 10.12.2014 predstavljala na dan, ko je bil predlagan vpis zaznambe v zemljiško knjigo, listino, ki je podlaga za glavni vpis po 29. členu ZZK-1. Sodišče bi moralo upoštevati pri odločanju o ugovoru pravno relevantne podatke na dan 8.4.2015, ko je bil izdan sklep referentke in ne vloge, ki jo je vložila pooblaščenka nasprotnega udeleženca šele dne 26.6.2017 in ki ji je priložila sodbo Upravnega sodišča z dne 8.12.2015. Na podlagi te sodbe lahko sodišče izbriše zaznambo, ko to pride na vrsto na predlogu udeležencev postopka. Postopanje sodišča v zadevi je bilo nepravilno, ker je postopalo mimo vrstnega reda vpisov. Okoliščina, da je Upravno sodišče s sodbo z dne 18.12.2015 odpravilo listino z dne 10.12.2014, ne more predstavljati novega dejstva, ki udeležencu ni moglo biti znano na dan vložitve pritožbe. Odločilni so podatki in dejstva na dan začetka postopka vpisa zaznambe in nič drugega. Če bi obveljalo stališče prvostopenjskega sodišče, v postopku zavarovanja ne bi bila zagotovljena pravna zaščita, saj nevpisana zaznamba pomeni, da je bilo razpolaganje lastnika nepremičnine v tem časovnem obdobju pravno veljavno.

Nasprotni udeleženec F. P. je podal odgovor na pritožbo, v katerem zatrjuje, da mora sodišče upoštevati pravno stanje in pravne naslove v trenutku odločanja in če je sodna odločba, ki je bila podlaga vpisu med postopkom odpravljena ali razveljavljena, enostavno ne obstaja in ni izvršilni naslov, oz. listina na podlagi katere bi bilo mogoče izvesti vknjižbo v zemljiško knjigo in omejevati lastninsko pravico lastnika. Tudi ne drži, da vlagateljica pritožbe nima drugače zavarovanih svojih pravic, saj ima vpisano zaznambo spora, v katerem toži zemljiškoknjižnega lastnika zaradi ugotovitve ničnosti prodajne pogodbe in izdaje začasne odredbe. Svoj pravni interes ima torej zavarovan.

Zemljiškoknjižno sodišče po uradni dolžnosti odloča o zaznambi prepovedi odtujitve in obremenitve nepremičnine, kar velja tako za začasne odredbe, ki jih izda sodišče, kot za prepovedi odtujitve in obremenitve na podlagi druge odločbe, ki jo v okviru svojih pristojnosti izda drug državni organ (98. členu ZZK). Za drugo navedeni primer je šlo v obravnavani zadevi, ko je sodišče dovolilo zaznambo prepovedi odtujitve in obremenitve na podlagi sklepa upravnega organa o dovolitve začasne odredbe, s katero se F. P. od dneva izdaje upravne odločbe do njene izvedbe v zemljiški knjigi prepove obremeniti in razpolagati s parcelo št. 1318/29 k.o. D.. Ugovor proti taki odločitvi je nasprotni udeleženec F. P. vložil dne 4.5.2015, prvostopenjsko sodišče pa mu je s sklepom z dne 3.11.2017 ugodilo, ker je v vmesnem času

Upravno sodišče listino, na podlagi katere je bil vpis dovoljen, odpravilo ter zadevo vrnilo istemu organu v ponovni postopek. Sodba Upravnega sodišča RS je bila izdana 8.12.2015, zemljiškoknjižnemu sodišču pa jo je nasprotni udeleženec F. P. po pooblaščenki predložil 6.7.2017.

Pritožnica utemeljeno opozarja, da je prišlo v zadevi do kršitve načel vrstnega reda in začetka učinkovanja vpisov, ki predstavljata temeljni načeli zemljiškoknjižnega postopka. Kot splošni načeli sta opredeljeni v 5. členu ZZK-1, ki določa, da vpisi pravic in pravnih dejstev v zemljiški knjigi učinkujejo od trenutka, ko je zemljiškoknjižno sodišče prejelo predlog za vpis oz. listino, na podlagi katere je odločalo o vpisu po uradni dolžnosti in v 10. členu ZZK-1, ki določa, da zemljiškoknjižno sodišče odloča o vpisih in opravlja vpise po vrstnem redu, ki se določi po trenutku, ko je prejelo predlog oziroma drugo listino. Sodišče pri svoji odločitvi ne bi smelo upoštevati dejstva, ki je nastopilo kasneje (zemljiškoknjižni postopek je bil pričet 15.12.2014, odločba Upravnega sodišča RS je bila izdana leto dni kasneje - 8.12.2015). Z odločitvijo, ki izhaja iz izpodbijanega sklepa, ne bi bilo zagotovljeno pravno varstvo, katerega cilj zasleduje vpis začasne odredbe. Kot prav tako pravilno opozarja pritožba, se v primeru, če je sklep o začasni odredbi razveljavljen (ali spremenjen in predlog za začasno odredbo zavrnjen), dovoli na podlagi predloženega sklepa ustreznega organa oz. sodišča izbris zaznambe prepovedi odtujitve in obremenitve, za kar je podana podlaga v 100. člena ZZK-1.

Ker zaradi zmotne materialnopravne presoje zadeve prvostopenjsko sodišče pri obravnavanju ugovora F. P. ni presojalo ostalih ugovornih navedb, je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo zemljiškoknjižni sodnici v ponovno odločanje.

Do tolikšnega časovnega zanika je prišlo, ker je ugovor najprej sodišče štelo za umaknjen, ker naj ne bi bila zanj plačana sodna taksa, čemur je sledil še pritožbeni postopek.

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 5, 10.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.