VSL Sklep VI Kp 22146/2018
Sodna praksa višjih sodišč, 2018-12-05

Stanka Živič (preds.), Tatjana Merčun (poroč.), Milan Štrukelj

KAZENSKO MATERIALNO PRAVO - KAZENSKO PROCESNO PRAVO

kazenska sankcija - pogojna obsodba - preklic pogojne obsodbe zaradi novega kaznivega dejanja - fakultativni preklic - kršitev kazenskega zakona - bistvena kršitev določb kazenskega postopka - nasprotje med razlogi sodbe

Če so podani pogoji, ki so po 59. členu KZ-1 podlaga za odločanje o preklicu pogojne obsodbe, je sodišče dolžno upoštevati določbe o obligatornem ali fakultativnem preklicu. Sodišče mora vedno odločati o že prej izrečeni pogojni obsodbi, saj je sicer podana kršitev kazenskega zakona (5. točka 372. člena ZKP).

Ob ugoditvi pritožbi ODT in po uradni dolžnosti se izpodbijana sodba razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje, in sicer v fazo naroka za izrek kazenske sankcije.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani je z izpodbijano sodbo obtoženega A. A. spoznalo za krivega storitve kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa s prepovedanimi drogami, nedovoljenimi snovmi v športu in predhodnimi sestavinami za izdelavo prepovedanih drog po prvem odstavku 186. člena Kazenskega zakonika (KZ-1). Izreklo mu je kazen eno leto in tri mesece zapora, v katero mu je vštelo čas prestan v priporu, in sicer od 16. 5. 2018 od 8.25 ure do 13. 9. 2018. Odvzelo mu je prepovedane droge in opremo za proizvodnjo droge. Odločilo je, da je obtoženi dolžan plačati stroške kazenskega postopka.

2. Zoper sodbo se je pravočasno pritožila okrožna državna tožilka zaradi odločbe o kazenski sankciji. Pritožbenemu sodišču je predlagala, da izpodbijano sodbo v odločbi o kazenski sankciji razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločitev.

3. Obtoženčev zagovornik je v odgovoru na pritožbo okrožne državne tožilke predlagal, da naj pritožbeno sodišče izpodbijano sodbo spremeni ali pa pozove sodišče prve stopnje na popravek.

4. Pritožba je utemeljena, pritožbeno sodišče pa je izpodbijano sodbo razveljavilo tudi po uradni dolžnosti.

5. Preizkus, ki ga je pritožbeno sodišče opravilo na podlagi prvega odstavka 383. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) je pokazal, da so razlogi sodbe sami s seboj v nasprotju oziroma da je v sodbi nasprotje med izrekom in obrazložitvijo sodbe, v tej posledici pa je podana bistvena kršitev določb kazenskega postopka po 11. točki prvega odstavka 371. člena ZKP, ki je absolutne narave in ne more imeti druge posledice kot razveljavitev sodbe. V 7. točki izpodbijane sodbe je sodišče prve stopnje navedlo, katere obteževalne okoliščine je upoštevalo pri določitvi zaporne kazni v trajanju enega leta in treh mesecev. Iz nadaljnjih razlogov sodbe (9.točka) pa izhaja, da je izrečena kazenska sankcija osmih mesecev zapora po prepričanju sodišča pravična in primerna. Slednje je tudi v nasprotju z izrekom izpodbijane sodbe, iz katerega izhaja, da je sodišče prve stopnje obtoženemu za obravnavano kaznivo dejanje izreklo kazen eno leto in tri mesece zapora.

6. Poleg navedenega pritožbeno sodišče pritrjuje tudi pritožbenim navedbam okrožne državne tožilke, da sodišče prve stopnje ni odločilo o prej izrečeni pogojni obsodbi. Iz kazenske evidence izhaja, da je bil obtoženi že obsojen za istovrstno kaznivo dejanje s sodbo Okrožnega sodišča v Kranju I K 10419/2017 z dne 7. 3. 2017, s katero mu je bila izrečena pogojna obsodba z določeno kaznijo enega leta in štirih mesecev zapora ter s preizkusno dobo treh let. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je obtoženec predmetno kaznivo dejanje, za katerega je krivdo priznal na predobravnavnem naroku, storil tekom preizkusne dobe po navedeni sodbi, vendar sodišče ni odločilo o tej pogojni obsodbi skladno z določbo 59. člena KZ-1.

7. Ker so v obravnavani zadevi podani pogoji, ki so po 59. členu KZ-1 podlaga za odločanje o (fakultativnem) preklicu pogojne obsodbe, je sodišče prve stopnje, s tem ko ni odločilo o preklicu oziroma nepreklicu prej izrečene pogojne obsodbe kršilo določbe 59. člena KZ-1. Sodišče mora namreč vedno odločati o prej že izrečeni pogojni obsodbi. Določbe o preklicu je sodišče dolžno upoštevati, oziroma povedano drugače, ni v prosti presoji sodišča prve stopnje, ali bo te določbe upoštevalo ali ne. Če jih ne, je podana kršitev kazenskega zakona (5. točka 372. člena ZKP).

8. Upoštevaje navedeno je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi okrožne državne tožilke, zaradi ugotovljene bistvene kršitve določb kazenskega postopka pa je tudi po uradni dolžnosti izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje, in sicer v fazo naroka za izrek kazenske sankcije, kjer bo moralo sodišče prve stopnje skladno z določbami 59. člena KZ-1 odločiti o pogojni obsodbi izrečeni s sodbo Okrožnega sodišča v Kranju I K 10419/2017 z dne 7. 3. 2017, nato pa v zadevi razsoditi in v sodbi navesti razloge o vseh odločilnih dejstvih, skladno z razglašeno sodbo.

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 59, 59/4

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 371, 371/1, 371/1-11, 372, 372-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.