VSL sklep Cst 415/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-07-14

Andreja Strmčnik Izak (preds.), mag. Damjan Orož (poroč.), Mateja Levstek

postopek poenostavljene prisilne poravnave - uporaba pravil o prisilni poravnavi - odločanje upnikov o sprejetju prisilne poravnave - predpostavke za potrditev poenostavljene prisilne poravnave - večina za sprejetje poenostavljene prisilne poravnave - povezana družba - ožje povezana oseba

Tudi v postopku poenostavljene prisilne poravnave se na podlagi 221.b člena uporablja 4. odstavek 200. člena ZFPPIPP, po katerem upnik nima pravice glasovati o prisilni poravnavi, če ima v razmerju do insolventnega dolžnika položaj povezane družbe po 527. členu ZGD-1 ali položaj ožje povezane osebe.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ustavilo postopek poenostavljene prisilne poravnave.

2. Dolžnik se je zoper sklep pritožil in navedel, da pri upoštevanju izida glasovanja ni bilo upoštevano, da se povezane osebe (G. d. o. o., A. K. in B. K. W.) ne smejo upoštevati v številu upnikov, ki imajo pravico glasovati, glede na četrti odstavek 200.a člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP. Sicer pa so navedeni upniki glasovali za potrditev prisilne poravnave. K pritožbi prilaga Dodatek k notarskemu zapisniku o izidu glasovanja o sprejetju prisilne poravnave nad dolžnikom z dne 5. 6. 2015, izdan 18. 6. 2015.

4. Sodišče prve stopnje je izpodbijani sklep izdalo, ko je na podlagi odpravka notarskega zapisnika o izidu glasovanja z dne 5. 6. 2015, ugotovilo, da so za sprejetje poenostavljene prisilne poravnave glasovali upniki, katerih skupni znesek navadnih terjatev znaša 527.679,35 EUR, kar predstavlja 58,16 % vseh navadnih terjatev, navedenih v posodobljenem seznamu terjatev (907.344,48 EUR), za sprejetje pa je glasovalo 41 od 80 upnikov. Sodišče je ugotovilo, da znesek terjatev upnikov, ki so glasovali za potrditev poenostavljene prisilne poravnave, ne presega 6/10 osnove iz drugega odstavka 221.e člena ZFPPIPP.

5. Dolžnik je k pritožbi priložil Dodatek k notarskemu zapisniku o izidu glasovanja o sprejetju prisilne poravnave nad dolžnikom z dne 5. 6. 2015, izdan 18. 6. 2015, iz katerega izhaja, da notarka ugotavlja in potrjuje, da upoštevaje zavzeto stališče glede upoštevanja osnove za izračun deleža glasovalnih pravic znaša višina osnove za izračun deleža glasovalnih pravic iz drugega odstavka 221.e člena ZFPPIPP 848.835,92 EUR, skupni znesek upnikov, ki so glasovali je 527.679,95 EUR, kar je 62,165 % vseh terjatev upnikov in 53,25 % od skupnega števila upnikov.

6. Tudi v postopku poenostavljene prisilne poravnave se na podlagi 221.b člena uporablja četrti odstavek 200. člena ZFPPIPP, po katerem upnik nima pravice glasovati o prisilni poravnavi, če ima v razmerju do insolventnega dolžnika položaj povezane družbe po 527. členu ZGD-1 ali položaj ožje povezane osebe. V tem pritožbenem postopku je lahko predmet pritožbenega preizkusa odločitev sodišča le iz razloga, da je sodišče zmotno presodilo predpostavke za potrditev poenostavljene prisilne poravnave, določene v 221.g členu ZFPPIPP(1). V tej zadevi je sporno vprašanje upoštevanja terjatev treh upnikov pri izračunu potrebne večine iz tretjega odstavka 221.e člena ZFPPIPP. Na sporna vprašanja ne more prvo odgovarjati pritožbeno sodišče, pač pa bo nanje moralo najprej odgovoriti sodišče prve stopnje (14. točka drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). V ponovljenem postopku naj sodišče prve stopnje zavzame stališče tudi o vprašanju, ali so vse tri zgoraj navedene osebe sploh povezane osebe iz četrtega odstavka 200. člena ZFPPIPP (pri tem lahko upošteva tudi listine, priložene k pritožbi).

7. Odločitev sodišča temelji na 3. točki 365. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP v zvezi z drugim odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

(1) Primerjaj tudi sklep VSL Cst 53/2015 z dne 4. 3. 2015.

ZFPPIPP člen 200, 200/4, 221b, 221e, 221e/2, 221e/3, 221g. ZGD-1 člen 527.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.