VSL sklep Cst 525/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-09-09

Vesna Jenko (preds.), Nada Mitrović (poroč.), Renata Horvat

sklep o soglasju k plačilu stroškov stečajnega postopka - nesoglasje k plačilu stroškov - ugovor zoper sklep - procesna legitimacija za vložitev pritožbe - stranke glavnega postopka - druga oseba, ki ni stranka postopka - pridobitev terjatve po dnevu začetka stečajnega postopka - uveljavljanje terjatev v drugih postopkih

V postopku zaradi insolventnosti sodišče ne odloča o sporih iz premoženjskih in drugih civilnopravnih razmerij med stečajnim dolžnikom in drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami.

Tisti upniki, ki so pridobili terjatve do stečajnega dolžnika iz poslovnih razmerij z njim po dnevu začetka stečajnega postopka, nimajo upravičenja opravljati tistih procesnih dejanj v glavnem postopku, ki jih imajo stranke glavnega postopka.

Tudi v primeru, če upravitelj ne bi predlagal izdaje soglasja k plačilu določenih stroškov, tisti, ki meni, da je do teh stroškov upravičen, nima upravičenja, da se o njegovi terjatvi, ki je nastala med ali v zvezi s stečajnim postopkom, odloča v stečajnem postopku pač pa mora uveljaviti svojo terjatev v drugem ustreznem postopku (v pravdnem, izvršilnem, upravnem ...). Upnikom, ki nimajo položaja stranke stečajnega postopka, zakon ne daje pravice, da svoje terjatve do stečajnega dolžnika uveljavljajo v stečajnem postopku.

V primeru, če sodišče upravitelju ne da soglasja k plačilu stroškov stečajnega postopka v skladu z določbo 357. člena ZFPPIPP, ZFPPIPP ne določa niti, da se zoper tako odločitev lahko pritoži upravitelj, niti ne daje te pravice drugim osebam, ki niso stranke stečajnega postopka.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom o soglasju k plačilu stroškov stečajnega postopka z dne 13. 5. 2015 (ki ga je izdala strokovna sodelavka), dalo upravitelju soglasje za plačilo stroškov stečajnega postopka, navedenih v predlogu upravitelja z dne 23. 4. 2015, ki je sestavni del izreka sklepa in je bil objavljen hkrati z objavo tega sklepa do višine 4.207,50 EUR, v višjem znesku pa je soglasje za plačilo stroškov stečajnega postopka zavrnilo. A. - odvetnik je vložil zoper sklep ugovor (zaporedna številka 121), s katerim je predlagal, da sodišče ugodi ugovoru in izpodbijani sklep spremeni tako, da izda stečajnemu upravitelju stečajnega dolžnika soglasje za izplačilo stroškov odvetniških storitev, zaračunanih z računom pritožnika, odvetnika A. št. 14/2015 z dne 20. 4. 2015 v celoti in sicer v znesku 7.233,08 EUR skladno s predlogom upravitelja z dne 23. 4. 2015 in dopolnitve tega. Okrožna sodnica, ki je odločala o ugovoru zoper sklep strokovne sodelavke, je ugovor zavrgla, ker ga je vložila oseba, ki te pravice nima (ni stranka stečajnega postopka).

2. A. - odvetnik, se je zoper sklep pritožil, uveljavljal je „vse“ pritožbene razloge in pristojnemu sodišču predlagal, da pritožbi ugodi ter izpodbijani sklep spremeni tako, da ugodi ugovoru, posledično torej, da izda stečajnemu upravitelju stečajnega dolžnika soglasje za izplačilo stroškov odvetniških storitev, zaračunanih z računom pritožnika št. 14/2015 z dne 20. 4. 2015 v celoti v znesku 7.233,08 EUR skladno s predlogom upravitelja z dne 23. 4. 2015 in dopolnitve le-tega.

4. Sodišče prve stopnje je v razlogih izpodbijanega sklepa zapisalo, da imajo procesno legitimacijo za vložitev pritožbe oz. enako ugovora proti sklepu, ki ga je izdalo sodišče v glavnem postopku, o soglasju upravitelju k plačilu stroškov stečajnega postopka, le stranke stečajnega postopka (prvi odstavek 126. člena ZFPPIPP). Ker odvetnik A. ni stranka stečajnega postopka, je njegov nedovoljen ugovor zoper sklep zavrglo.

5. Pritožnik v pritožbi pojasnjuje svoja stališča o tem, da je stranka stečajnega postopka vsak upnik, ki v tem postopku uveljavlja terjatev do insolventnega dolžnika, ne glede na to, ali je njegova terjatev nastala do dneva začetka stečajnega postopka ali po dnevu začetka stečajnega postopka, ki pa niso pravilna.

6. Stečajni postopek nad pravno osebo je postopek zaradi insolventnosti, glede katerega se uporabljajo pravila Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju(1) (v nadaljevanju ZFPPIPP). Za odločanje v postopku zaradi insolventnosti je pristojno okrožno sodišče (51. člen ZFPPIPP). V postopku zaradi insolventnosti sodišče ne odloča o sporih iz premoženjskih in drugih civilnopravnih razmerij med stečajnim dolžnikom in drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami. V takih sporih (glej 1. člen ZPP) odloča pravdno sodišče.

7. Pritožnik zatrjuje, da uveljavlja terjatev do insolventnega dolžnika na podlagi storitve, ki jo je opravil za stečajnega dolžnika v skladu s pogodbo o opravljanju odvetniških storitev za dolžnika med stečajnim postopkom. Meni, da mu navedeni položaj daje status upnika v skladu z določbo 1. točke 56. člena ZFPPIPP, torej status stranke glavnega postopka. Stališče, da v skladu z določbo 1. točke 56. člena ZFPPIPP pridobi procesno legitimacijo vsak, ki v glavnem postopku zaradi insolventnosti uveljavlja terjatev do dolžnika, nad katerim se je začel določen postopek zaradi insolventnosti, je zmotno in v nasprotju s pravili postopkov zaradi insolventnosti.

8. Na kakšen način pridobi upnik, ki je stranka glavnega postopka, procesno legitimacijo opravljati procesna dejanja v glavnem postopku, je določeno v 57. členu, kdaj pa mu procesna legitimacija preneha pa v 58. členu ZFPPIPP. Tisti upniki, ki so pridobili terjatve do stečajnega dolžnika iz poslovnih razmerij z njim po dnevu začetka stečajnega postopka, nimajo upravičenja opravljati tistih procesnih dejanj v glavnem postopku, ki jih imajo stranke glavnega postopka (npr. prerekati terjatev drugih upnikov, vložiti pritožbe proti sklepu, biti član upniškega odbora itd...). Iz navedenega izhaja, da je sodišče prve stopnje pravilno ocenilo, da pritožnik nima položaja stranke postopka zaradi insolventnosti. Ker tudi ni odločalo o njegovi terjatvi do stečajnega dolžnika pač pa le o predlogu stečajnega upravitelja, mu s tem ni odvzelo pravice do pritožbe niti do sodnega varstva. Tudi v primeru, če upravitelj ne bi predlagal izdaje soglasja k plačilu določenih stroškov, tisti, ki meni, da je do teh stroškov upravičen, nima upravičenja, da se o njegovi terjatvi, ki je nastala med ali v zvezi s stečajnim postopkom, odloča v stečajnem postopku pač pa mora uveljaviti svojo terjatev v drugem ustreznem postopku (v pravdnem, izvršilnem, upravnem ...). Upnikom, ki nimajo položaja stranke stečajnega postopka, zakon ne daje pravice, da svoje terjatve do stečajnega dolžnika uveljavljajo v stečajnem postopku.

9. Pritožnik se v potrditev svojega zmotnega stališča, da ima procesno upravičenje v stečajnem postopku, neutemeljeno sklicuje na stališče iz sklepa Cst 492/2013, ki obravnava enakopravnost materialnopravnega položaja upnikov terjatev, ki so nastale pred in po začetku stečajnega postopka v primeru, ko razpoložljiva sredstva ne zadoščajo za plačilo vseh stroškov stečajnega postopka. Ne obravnava pa vprašanja procesnega upravičenja upnikov, katerih terjatve so nastale po začetku stečajnega postopka. Zato za obravnavani primer citirani sklep ni relevanten.

10. Iz povedanega sledi, da pritožnik ni uspel s svojim stališčem, da je stranka stečajnega postopka. Kot druga oseba, ki ni stranka postopka, bi imel pravico vložiti pritožbo v skladu z določbo drugega odstavka 126. člena ZFPPIPP le, če zakon določa, da se zoper določen sklep lahko te osebe pritožijo. V primeru, če sodišče upravitelju ne da soglasja k plačilu stroškov stečajnega postopka v skladu z določbo 357. člena ZFPPIPP, ZFPPIPP ne določa niti, da se zoper tako odločitev lahko pritoži upravitelj, niti ne daje te pravice drugim osebam, ki niso stranke stečajnega postopka.

11. S tem se izkaže, da je sodišče prve stopnje pravilno ocenilo, da odvetnik A. kot upnik, ki ni stranka postopka, nima po zakonu pravice vložiti ugovora zoper sklep, izdan v stečajnem postopku. Posledično je pravilno njegov nedovoljen ugovor zavrglo (prvi odstavek 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Ker pritožnik s pritožbo te odločitve ni uspel izpodbiti, je pritožbeno sodišče njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). S tem je odpadla presoja v pritožbi navedenih trditev, ki se nanašajo na upravičenje do plačila terjatve iz računa št. 14/2015 z dne 20. 4. 2015.

(1) Uradni list RS, št. 126/2007, 40/2009, 59/2009, 52/2010, 106/2010- ORZFPPIPP21, 26/2011, 47/2011 - ORZFPPIPP21-1, 87/2011- ZPUOOD, 23/2012 - odl. US, 48/2012 - odl. US, 47/2013, 100/2013, 10/2015 - popr.

ZFPPIPP člen 56, 56-1, 57, 58, 126, 126/1, 126/2, 357. ZPP člen 1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.