VSL sklep II Cp 1717/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-01-14

Zvone Strajnar (preds.), dr. Vesna Bergant Rakočević (poroč.), Nataša Ložina

preložitev naroka - nenadna in nepredvidljiva bolezen - opravičena odsotnost - zdravniško opravičilo - predložitev zdravniškega opravičila - rok za predložitev dokazila - sklep procesnega vodstva - vezanost sodišča na sklep procesnega vodstva - pravica do izjave v postopku - možnost obravnavanja pred sodiščem - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

S tem, ko je sodišče tožencu podelilo rok za predložitev dokazila o nenadni zdravstveno pogojeni odsotnosti z naroka, potem pa sodbo izdalo, še preden je ta rok potekel, je kršilo toženčevo pravico do izjave in enakopravnega sodelovanja v postopku.

Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se v I. točki glede prve tožene stranke razveljavi in se zadeva v tem delu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje odločilo, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 83931/2011 z dne 20. 6. 2011 ostane v veljavi glede 1. odstavka izreka v delu, v katerem je tožencema naloženo plačilo 27.182,99 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 5. 2011 dalje do plačila, 361,91 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7. 6. 2011 dalje do plačila, 36,15 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 7. 2011 dalje do plačila, 14,01 EUR stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7. 6. 2011 dalje do plačila ter v delu, v katerem so odmerjeni stroški izvršilnega postopka 46,00 EUR (I.). Sklep o izvršbi je razveljavilo v delu, ki se je nanašal na zakonske zamudne obresti od zneskov v višini 361,91 EUR, 36,15 EUR in 14,01 EUR za čas od 1. 5. 2011 do 6. 6. 2011, in zaradi umika tožbe v tem delu postopek ustavilo (II).

2. Zoper sodbo se je zaradi absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka po 8. tč. 2. odst. 339. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP) pritožil prvi toženec, češ da mu ni bila dana možnost izjavljanja v postopku in predlaga razveljavitev izpodbijane sodbe ter vrnitev zadeve v ponovno sojenje. Navaja, da je dan pred narokom zbolel in se sodišču opravičil za svoj izostanek ter pojasnil, da zdravniškega potrdila hkrati z opravičilom ne more predložiti, ker nima urejenega zdravstvenega zavarovanja. Sodišče ga je z dopisom obvestilo, da bo razpisalo nov narok, če v roku 10 dni predloži zdravniško potrdilo na ustreznem obrazcu, sodbo pa je nato izdalo brez novega naroka, še preden bi lahko predložil zahtevano opravičilo.

3. Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Res je, kar navaja pritožnik, namreč da je sodišče prve stopnje dan pred narokom, ki je bil 7. 2. 2014, prejelo njegovo opravičilo, da se naroka ne bo mogel udeležiti, ker je nenadno hudo zbolel. V skladu s 115. čl. ZPP naroka ni preložilo, sklenilo pa je, da bo razpisan nov narok, če prvi toženec v roku 10 dni predloži zdravniško potrdilo na predpisanem obrazcu. O tem sklepu je prvega toženca obvestilo z dopisom, ki ga je ta prejel 26. 2. 2014, kar pomeni, da bi se rok za predložitev potrdila iztekel 10. 3. 2014. A pred tem je bila že izdana izpodbijana sodba (pritožnik jo je prejel 3. 3. 2014).

6. Sodišče prve stopnje sicer na sklepe procesnega vodstva po določbi 329. čl. ZPP ni vezano, kar pomeni, da jih lahko tudi spremeni oz. prekliče, a v tem konkretnem primeru se v obrazložitvi sodbe na svoj sklep celo izrecno sklicuje, ko navaja, da nov narok ni bil opravljen, ker prvi toženec zdravniškega potrdila v podeljenem roku ni predložil. To ne drži, saj mu je to sodišče sámo onemogočilo. Pritožniku je bila tako odvzeta možnost predložitve ustreznega potrdila o bolezni in dokazovanja opravičene odsotnosti z naroka, s čimer bi lahko uveljavil svojo pravico do izjavljanja v postopku, kot to v primeru nenadne bolezni udeleženca v postopku predvideva 115. čl. ZPP.

7. Pritožnik je sicer zahtevano potrdilo o odsotnosti z naroka predložil šele v pritožbi, ko je podeljeni mu rok za to že potekel, vendar pritožbeno sodišče ocenjuje, da se je pritožnik lahko zanesel na to, da ima čas za predložitev deset dni. Ko ga je le nekaj dni po prejemu dopisa o podelitvi roka presenetila sodba, je logično, da je rok postal brezpredmeten. Zato ni prepozno, da je zdravniško potrdilo toženec predložil šele skupaj s pritožbo v okviru pritožbenega roka.

8. Sodišče prve stopnje je torej tožencu odvzelo možnost obravnavanja, s čimer je storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 8. tč. 2. odst. 339. čl. ZPP. Pritožbeno sodišče je zaradi podane kršitve pritožbi ugodilo, izpodbijano sodbo glede prvega toženca razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču v nov postopek (1. odst. 354. čl. ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.