TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep II Cp 402/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-03-09

ustavitev postopka - neplačilo sodne takse - zavrženje predloga za obročno plačilo sodne takse - vročitev sklepa

Ker tožeča stranka z zavrženjem njenega predloga za obročno plačilo taks ni bila seznanjena, je bil sklep o ustavitvi postopka izdan preuranjeno.

Pritožbi se ugodi in sklep sodišča prve stopnje razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se postopek ustavi.

2. Zoper sklep se pritožuje tožeča stranka, ki navaja, da je v zvezi s plačilom sodne takse tožnik prejel plačilni nalog, izdan 17. 6. 2014, 20. 6. 2014 je oddal vlogo za obročno odplačilo sodne takse, nakar je prejel sklep v zvezi z dopolnitvijo, izdan 8. 8. 2014, 10. 12. 2014 je prejel sklep o ustavitvi postopka. V roku takse ni mogel plačati zaradi vložitve vloge za obročno odplačevanje. Niti s sklepom v zvezi z dopolnitvijo niti z nobenim drugim dokumentom oziroma pravnim poukom do prejema sklepa o ustavitvi postopka ni bil seznanjen z dejstvom, da se bo štelo, da je tožbo umaknil, če ne bo ravnal v skladu s sklepom v zvezi z dopolnitvijo. Pričakoval je, da bo obveščen o napovedani zavržbi in mu bo določen nov rok za plačilo. Predlaga, da sodišče sklep o ustavitvi postopka odpravi.

4. Kot izhaja iz podatkov spisa, je tožeča stranka 18. 6. 2014 prejela nalog za plačilo sodne takse za postopek na prvi stopnji, nakar je zaprosila za obročno odplačilo. Sodišče jo je s sklepom z dne 8. 9. 2014 pozvalo na dopolnitev predloga za obročno plačilo sodne takse, sklep je tožeča stranka prejela 16. 9. 2014. Ker predloga ni dopolnila, je sodišče 7. 11. 2014 izdalo sklep, da se njen predlog za obročno plačilo sodne takse zavrže.

5. Glede zadnjega sklepa tožeča stranka utemeljeno opozarja, da ga ni prejela, saj iz vročilnice, pripete k zaporedni številki 10 izhaja, da je bil ta sklep namesto tožeči stranki vročen toženi stranki M. Ž. dne 12. 11. 2014. Ker torej tožeča stranka z zavrženjem njenega predloga za obročno plačilo tako ni bila seznanjena, je bil sklep o ustavitvi postopka izdan preuranjeno. Tožeča stranka ima prav, da je utemeljeno pričakovala, da bo obveščena o zavrženju predloga za obročno plačilo sodne takse in na ta način seznanjena z rokom za plačilo sodne takse. V sklepu z dne 7. 11. 2014 je sodišče prve stopnje sicer navedlo, da tožečo stranko opozarja, da začne rok za plačilo sodne takse iz plačilnega naloga z dne 17. 6. 2014 teči naslednji dan po vročitvi sklepa, vendar sklepa z dne 7. 11. 2014 tožeča stranka ni prejela, zato zanjo rok za plačilo takse še ni mogel poteči, posledično pa je izpodbijani sklep, da se postopek zaradi neplačila sodne takse v določenem roku ustavi, nepravilen.

6. Iz navedenega razloga je bilo treba sklep sodišča prve stopnje razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V nadaljevanju naj sodišče prve stopnje sklep o zavrženju predloga za obročno plačilo sodne takse tožeči stranki pravilno vroči.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 786/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-03-24

dr. Peter Rudolf (preds.), Mojca Hribernik (poroč.), Danilo Ukmar

ZAVAROVANJE TERJATEV - IZVRŠILNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

začasna odredba - prenehanje začasne odredbe

V sklepu o začasni odredbi je bilo določeno, da izdana začasna odredba velja še 30 dni po pravnomočno končanem postopku. V posledici je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom postopek zavarovanja z začasno odredbo pravilno in zakonito ustavilo, opravljena dejanja zavarovanja pa razveljavilo.

Pritožba se zavrne in sklep v izpodbijanem delu potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje postopek zavarovanja z začasno odredbo izdano dne 7.9.2012 ustavilo in opravljena dejanja razveljavilo (I. točka izreka); v zemljiški knjigi odredilo izbris zaznambe prepovedi odtujitve in obremenitve pri parcelah št. 2522/14 in št. 2511/15, oboje k.o. X (II. točka izreka); ugovor toženca zoper sklep o začasni odredbi zavrglo (III. točka izreka).

2. Zoper odločitvi v I. in II. točki izreka je tožnik vložil pravočasno pritožbo „iz vseh pritožbenih razlogov“ in predlagal, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi. Navaja, da je sodišče odločalo brez predloga pravdnih strank, kar je v nasprotju z zakonom. Pojasnjuje še, da je takoj po tem, ko je postala sodba pravnomočna vložil predlog za izvršbo, vendar je pristojno sodišče sklep o izvršbi izdalo šele 8.12.2014, ki še ni postal pravnomočen. Če bi izpodbijani sklep ostal v veljavi je tožniku onemogočena pravna varnost, saj je bil z začasno odredbo določen rok 30 dni očitno prekratek.

4. Izpodbijani sklep je sodišče izdalo pravilno in zakonito v skladu z določbo prvega odstavka 278. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ)(1) in petim odstavkom 100. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1)(2).

5. V konkretni zadevi je sodba izdana dne 28.1.2014 postala pravnomočna dne 8.10.2014. V sklepu o začasni odredbi z dne 7.9.2014 je bilo določeno, da izdana začasna odredba velja še 30 dni po pravnomočno končanem postopku. V posledici je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom postopek zavarovanja z začasno odredbo pravilno in zakonito ustavilo, opravljena dejanja zavarovanja pa razveljavilo. Pritožbeni ugovor o prekratkem roku veljavnosti začasne odredbe na pravilnost odločitev ne more vplivati.

6. Pritožbeno sodišče je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep v izpodbijanem delu potrdilo (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku).

(1) Po kateri sodišče ustavi postopek zavarovanja z začasno odredbo in razveljavi opravljena dejanja, če je čas, za katerega je bila začasna odredba izdana, potekel.

(2) Ki določa, da lahko zemljiškoknjižno sodišče dovoli izbris zaznambe prepovedi odtujitve in obremenitve tudi po uradni dolžnosti na podlagi obvestila sodišča, ki je izdalo začasno odredbo in ki mu je priložen sklep, ki je podlaga za izbris.

ZIZ člen 278, 278/1. ZZK-1 člen 100, 100/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 1015/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-07-22

vloge - nezadostno število izvodov vloge - poziv na vložitev dodatne vloge - zavrženje vloge

Sodišče prve stopnje je toženo stranko s sklepom z dne 30. 3. 2015 pozvalo, da mora vložiti vlogo v dveh izvodih. Pri tem je toženo stranko tudi opozorilo, da bo vlogo zavrglo, če se ne bo ravnala po nalogu sodišča. Tožena stranka še ene vloge, kot sama navaja v pritožbi, sodišču v roku ni predložila. Sklicevanje na selitev oziroma založitev poziva (sklepa) sodišča ni upoštevno.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z napadenim sklepom vlogo tožene stranke z dne 20. 3. 2015 zavrglo.

2. Zoper sklep se je pritožila tožena stranka. Navaja, da pripravljalne vloge z dne 20. 3. 2015 kljub pozivu ni vložila v zadostnem številu izvodov, ker je zaradi selitve poslovnih prostorov spregledala oziroma založila poziv sodišča. Prosi, da sodišče pritožbo preuči in sklep umakne.

4. Tožena stranka je vlogo z dne 20. 3. 2015 vložila na sodišče le v enem izvodu, morala pa bi jo v dveh. ZPP v šestem odstavku 108. člena določa, da v primeru, če vložnik ne vloži zadostnega števila izvodov vloge ali prilog, mu sodišče naloži, naj v določenem roku to stori. Če vložnik ne ravna po tem nalogu, sodišče vlogo zavrže.

5. Sodišče prve stopnje je ravnalo v skladu s citiranim postopkovnim predpisom in toženo stranko s sklepom z dne 30. 3. 2015 pozvalo, da mora vložiti vlogo v dveh izvodih. Pri tem je toženo stranko tudi opozorilo, da bo vlogo zavrglo, če se ne bo ravnala po nalogu sodišča. Tožena stranka še ene vloge, kot sama navaja v pritožbi, sodišču v roku ni predložila. Sklicevanje na selitev oziroma založitev poziva (sklepa) sodišča ni upoštevno.

6. Pritožba po povedanem ni utemeljena. Prav tako sodišče ni zasledilo nepravilnosti, na katere mora paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), zato je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sodba II Cp 100/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-25

Anton Panjan (preds.), Milan Mlinar (poroč.), Nataša Ložina

zamudna sodba - izpodbijanje zamudne sodbe - pritožbeni razlogi

Zamudne sodbe ni možno izpodbijati zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, torej se lahko izpodbija le zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

Pritožba se zavrne in se zamudna sodba sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano zamudno sodbo pod I. točko izreka toženi stranki naložilo v plačilo tožeči stranki odškodnino v znesku 4.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6.6.2014 dalje, pod II. točko izreka je višji tožbeni zahtevek kot neutemeljenega zavrnilo in pod III. točko izreka toženi stranki naložilo v povrnitev tožeči stranki pravdne stroške v znesku 370,93 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper zamudno sodbo, smiselno zoper obsodilni in stroškovni del (I. in III. točka izreka), se je v roku laično, brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov in predlagane odločitve, pritožila tožena stranka. V pritožbi navaja, da toženec ni kriv, da so vse same laži, katere sodišče zagovarja. Ni nasilnež in je vse montirano. Toženec živi pošteno in želi pošteno tudi umreti.

4. Kot je bila tožena stranka pravilno poučena v pravnem pouku pisnega odpravka izpodbijane zamudne sodbe, skladno drugemu odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) zamudne sodbe ni možno izpodbijati zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, torej se lahko izpodbija le zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Ker se v pritožbi toženca podane navedbe vse nanašajo na zmotno in nepopolno ugotovitev dejanskega stanja so za ta pritožbeni postopek irelevantne in zato neupoštevne. Pritožbeno sodišče je zato s pritožbo izpodbijano zamudno sodbo preizkusilo le v razlogih, na katere pazi skladno drugemu odstavku 350. člena ZPP po uradni dolžnosti. Ker pri takem preizkusu ni ugotovilo nobene kršitve, je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in zamudno sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (353. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 480/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-26

plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog - pritožba

Ker v pritožbenem postopku ni sporno, da je bil ugovor zoper plačilni nalog že zavrnjen in da je edino pravno sredstvo, ki bi ga na voljo še imeli pritožniki, pritožba zoper sklep o zavrnitvi ugovora, takšnega pravnega sredstva pa pritožniki niso uveljavljali, je pravilna odločitev sodišča prve stopnje, ki je pritožbo zoper plačilni nalog zavrglo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče zavrglo pritožbo nasprotnih udeležencev zoper plačilne naloge, ker je pravno sredstvo zoper plačilni nalog na plačilo sodne takse ugovor, tega pa so pritožniki pred tem že izkoristili in je sodišče o njihovem ugovoru zoper izdani plačilni nalog že odločilo.

2. Odločitev sodišča izpodbijajo nasprotni udeleženci po pooblaščencu, ki v obrazložitvi navaja, da so pritožniki vložili pritožbo zoper sklep o zavrnitvi ugovora, čeprav so jo poimenovali kot pritožbo zoper plačilni nalog. Tudi iz obrazložitve sledi, da pritožniki uveljavljajo varstvo pred višjim sodiščem, ne pa pred sodiščem prve stopnje, saj gre za očitno napačno uporabo materialnega prava pri odmeri sodne takse.

4. Iz določila 105. člena ZPP sledi, da mora vsaka vloga poleg navedbe sodišča, prebivališča strank, vsebovati tudi sporni predmet in vsebino izjave in podpis vlagatelja. Pritožniki so v vlogi, ki jo je sodišče prejelo 28. 11. 2014 navedli, da se pritožujejo zoper izdani plačilni nalog za plačilo sodne takse, da izpodbijajo odločitev o zavrnitvi ugovora iz obrazložitve pritožbe ne sledi.

5. Ker v pritožbenem postopku ni sporno, da je bil ugovor zoper plačilni nalog že zavrnjen in da je edino pravno sredstvo, ki bi ga na voljo še imeli pritožniki, pritožba zoper sklep o zavrnitvi ugovora takšnega pravnega sredstva pa pritožniki niso uveljavljali, je pravilna odločitev sodišča prve stopnje, ki je pritožbo zoper plačilni nalog na podlagi določila tretjega odstavka 329. člena ZPP v zvezi z 1. točko 365. člena ZPP zavrglo.

6. Ker pritožbeno sodišče tudi ni našlo tistih absolutno bistvenih kršitev postopka na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, in ker pritožbene navedbe niso utemeljene, je pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 3501/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-20

nagrada odvetnika - višina nagrade - nagrada za postopek - prenehanje mandatnega razmerja - ustavitev postopka

Tar. št. 3101 ZOdvT se uporablja, če preneha mandat odvetniku pred zaključkom zadeve, ne pa za primer zaključka zadeve pred meritorno odločitvijo. Če se postopek zaradi umika tožbe ustavi, to ne pomeni, da je prenehalo pooblastilno razmerje med stranko in njenim odvetnikom in da je odvetnik zaradi tega upravičen do nižje nagrade.

I. Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu (stroškovni odločitvi) potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Pravdni stranki nosita vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zaradi umika tožbe ustavilo postopek in odločilo, da je tožeča stranka dolžna toženi stranki v roku 15 dni povrniti 647,69 EUR z zaonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka dalje do plačila.

2. Tožnica se pritožuje zaradi zmotne uporabe materialnega prava zoper stroškovno odločitev. Meni, da je sodišče nepravilno odmerilo stroške postopka po tar. št. 3100 namesto po tar. št. 3101. Pravilno odmerjeni stroški postopka tožene stranke znašajo 376,32 EUR. Zato višjemu sodišču predlaga, naj sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da zniža odmerjene stroške za 271,37 EUR. Priglaša pritožbene stroške.

3. Tožena stranka je na pritožbo odgovorila. Predlaga njeno zavrnitev in potrditev prvostopenjske odločitve. Priglaša stroške odgovora na pritožbo.

5. Izpodbijana odločitev je materialnopravno pravilna. Po tar. št. 3101 Zakona o odvetniški tarifi (ZOdvT) se odvetniški stroški odmerijo, če preneha mandatno razmerje med stranko in odvetnikom preden odvetnik opravi procesna dejanja za stranko (vloži tožbo, odgovor na tožbo ali drugo vlogo, se udeleži naroka za svojo stranko). V tej zadevi pa se je postopek na prvi stopnji končal zaradi umika tožbe, odvetnica pa tožnico še vedno zastopa. Tar. št. 3101 ZOdvT se uporablja, če preneha mandat odvetniku pred zaključkom zadeve, ne pa za primer zaključka zadeve pred meritorno odločitvijo(1). Če se postopek zaradi umika tožbe ustavi, to ne pomeni, da je prenehalo pooblastilno razmerje med stranko in njenim odvetnikom in da je odvetnik zaradi tega upravičen do nižje nagrade(2).

6. Pritožba torej ni utemeljena. Ker tudi nobene uradoma upoštevne procesne kršitve, ki so taksativno naštete v drugem odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ni, je višje sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (2. točka 365. člena ZPP).

7. Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP. Tožnica nosi pritožbene stroške sama na podlagi prvega odstavka 154. člena ZPP, saj s pritožbo ni uspela. Toženka pa nosi stroške odgovora na pritožbo sama, ker ti niso bili potrebni (155. člen ZPP), saj zakon odgovora na pritožbo zoper stroškovno odločitev v primeru, ko je spornih manj kot 800,00 EUR, ne predvideva (366. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sodba II Cp 3089/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-20

vročitev - pravilnost vročitve - opustitev vročitve vabila - povratnica kot javna listina - vsebina povratnice

Če kakšni stranki vabilo za glavno obravnavo ni vročeno, je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena ZPP. Pritožbeno sodišče je zato najprej preizkusilo, ali je zatrjevano procesno dejstvo (opustitev vročitve toženki) resnično ali ne. Ob tem pritožbeno sodišče ugotavlja, da povratnica, ki je v spisu pripeta k list. št. 55, nakazuje vročitev vabila toženki. Povratnica je javna listina, zato izkazuje resničnost tistega, kar se v njej potrjuje oziroma določa. V skladu s 4. odstavkom 224. člena ZPP je možno dokazovati, da so v javni listini dejstva neresnično ugotovljena ali da je sama listina nepravilno sestavljena. Pritožnica tega niti ne trdi, kaj šele dokazuje.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijana sodba potrdi.

II. Tožeča stranka sama krije stroške za odgovor na pritožbo.

1. V tej pravdni zadevi je sodišče prve stopnje ugodilo tožbenemu zahtevku ter zato sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. VL 8580/2012 z dne 24.1.2012. ohranilo v veljavi. Toženko je obsodilo še na povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Proti sodbi vlaga pritožbo toženka. Uveljavlja obstoj bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 8. točke 339. člena ZPP1. Pritožnica trdi, da ji vabilo za narok, ki je bil opravljen 17.6.2014, ni bilo vročeno.

3. Pritožba je bila vročena tožeči stranki, ta je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Če kakšni stranki vabilo za glavno obravnavo ni vročeno, je v resnici podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Pritožbeno sodišče je zato najprej preizkusilo, ali je zatrjevano procesno dejstvo (opustitev vročitve toženki) resnično ali ne. Ob tem pritožbeno sodišče ugotavlja, da povratnica, ki je v spisu pripeta k list. št. 55) nakazuje vročitev vabila toženki. Povratnica je javna listina, zato izkazuje resničnost tistega, kar se v njej potrjuje oziroma določa (prvi odstavek 224. člena ZPP). V skladu s četrtim odstavkom 224. člena ZPP je možno dokazovati, da so v javni listini dejstva neresnično ugotovljena ali da je sama listina nepravilno sestavljena. Pritožnica tega niti ne trdi, kaj šele dokazuje. Ker je tako, se šteje, da je bila pritožnica pravilno vabljena na glavno obravnavo. Uveljavljan pritožbeni razlog bistvene kršitve določb pravdnega postopka zato ni utemeljen. Ker ob tem niso podani niti razlogi, na katere sodišče pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče v skladu s procesnim pooblastilom iz 353. člena ZPP pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo.

6. Tožeča stranka z vložitvijo odgovora na pritožbo niti hipotetično ni mogla vplivati na svoj pravni položaj. Ker je tako, stroški te vloge za pravdo niso bili potrebni ter jih pritožbeno sodišče tožeči stranki v skladu z merilom iz 155. člena ZPP ni priznalo.

ZPP člen 224, 224/1, 339, 339/2, 339/2-8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 1816/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-08-19

prepozna pritožba - zavrženje pritožbe - vročanje sodnih pisanj - osebna vročitev - način vročanja - vročitev v izpostavljeni oziroma hišni predalčnik - iztek roka za dvig pisanja na soboto - fikcija vročitve - nastop fikcije vročitve - roki - začetek teka roka za pritožbo - načelno pravno mnenje

O tem, kdaj nastopi fikcija vročitve, če se 15. dan izteče na soboto, nedeljo ali praznik, ki je dela prost dan ali drug dela prost dan v RS, je na Občni seji Vrhovnega sodišča RS 14. 1. 2015 sprejeto načelno pravno mnenje, po katerem se pri izteku roka iz 4. odstavka 142. člena ZPP ne upošteva določba 4. odstavka 111. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom N 13/2012 z dne 2. 2. 2015 razdružilo parc. št. 58/0, 63/3 in 63/5, vse k. o. X, katerih solastnika sta predlagateljica in nasprotni udeleženec, vsak do 1/2 tako, da je predlagateljica prejela v izključno last in posest navedene parcele, nasprotnemu udeležencu pa je dolžna izplačati denarno vrednost njegovega idealnega deleža v znesku 45.885,00 EUR v roku treh mesecev od pravnomočnosti sklepa s pripadajočimi obrestmi. Nasprotnemu udeležencu je naložilo, da je dolžan povrniti predlagateljici polovico skupnih stroškov, to je 758,80 EUR z zamudnimi obrestmi.

2. Nasprotni udeleženec se je zoper sklep pritožil, pritožbo je vložil priporočeno po pošti 31. 3. 2015. Ne strinja se z odločitvijo sodišča in predlaga, da predlagateljica odstopi od postopka ali pa sodišče odredi vsaj triletni odlog postopkov, kar bi bilo v korist vseh udeleženih.

4. Nasprotnemu udeležencu je bil obravnavani sklep vročen v skladu z določbo četrtega odstavka 142. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP. Ker je bil poskus osebne vročitve sklepa tožencu 27. 2. 2015 neuspešen, mu je bilo tega dne v hišnem predalčniku puščeno obvestilo, v katerem je bilo navedeno, kje se sodno pisanje nahaja in opozorilo na 15-dnevni rok, v katerem ga mora dvigniti. Ker nasprotni udeleženec pisanja v tem roku ni dvignil, je z iztekom petnajstega dne, to je 14. 3. 2015, nastopila fikcija vročitve(1). Naslednji dan, to je 15. 3. 2015, je pričel teči 15-dnevni pritožbeni rok, ki je iztekel z dnem 30. 3. 2015. Pritožba nasprotnega udeležena, vložena priporočeno na pošto 31. 3. 2015, je zato prepozna, ker je vložena po preteku zakonskega roka zanjo (drugi odstavek 343. člena ZPP). Zato jo je pritožbeno sodišče na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP zavrglo.

Op. št. (1): O tem, kdaj nastopi fikcija vročitve, če se 15. dan izteče na soboto, nedeljo ali praznik, ki je dela prost dan ali drugi dela prost dan v RS, je na Občni seji Vrhovnega sodišča RS 14. 1. 2015 sprejeto načelno pravno mnenje, po katerem se pri izteku roka iz četrtega odstavka 142. člena ZPP ne upošteva določba četrtega odstavka 111. člena ZPP.

ZPP člen 111, 111/4, 142, 142/4, 343, 343/2, 346, 346/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.