VSL sklep II Cp 2558/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-01-07

dr. Peter Rudolf (preds.), Mojca Hribernik (poroč.), Danilo Ukmar

podjemna pogodba - pregled izvršenega dela in obvestitev podjemnika - skrite napake - grajanje napak

Tudi, če bi šlo za skrite napake, ki bi se pokazale šele pozneje, se naročnik dela po dveh letih od prevzema opravljenega posla nanje ne more več sklicevati. Glede na to, da je toženec dokazano grajal opravljeno delo tožnika šele v ugovoru zoper sklep o izvršbi dne 14.9.2010, kar pomeni tri leta po opravljenem delu, je zamudil vse roke, ki mu dajejo pravico, da uveljavlja napake opravljenega dela.

Pritožba se zavrne in sodba v izpodbijanem ugodilnem delu potrdi.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 98507/2010 z dne 14.7.2010 obdržalo delno v veljavi v prvem odstavku izreka in v celoti v tretjem odstavku izreka, tako, da je toženec dolžan plačati tožniku v roku osem dni po prejemu sodbe glavnico v višini 3.155,09 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20.10.2007 dalje do plačila, ter izvršilne stroške v višini 118,24 EUR z zakonitimi zamudnimi obrestmi od devetega dne od vročitve sklepa o izvršbi (od 14.9.2010) dalje do plačila; v preostalem delu je navedeni sklep o izvršbi razveljavilo in sicer v prvem odstavku izreka za znesek glavnice 500,00 EUR in zakonske zamudne obresti od tega zneska od 20.10.2007 dalje do plačila in tožbeni zahtevek v tem delu zavrnilo; odločilo, da je toženec dolžan tožniku povrniti nadaljnje pravdne stroške v znesku 776,06 EUR, v roku osem dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper ugodilni del sodbe je toženec vložil pravočasno pritožbo brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov in smiselno predlagal, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da sklep o izvršbi v celoti razveljavi in tožbeni zahtevek v celoti zavrne. Navaja, da je odločitev nepravilna, je brez službe in si odvetnika ne more privoščiti. Delo ni bilo narejeno strokovno in je on tisti, ki je oškodovan. Če bi sodišče prav sodilo, bi si ogledalo slike. Ni bilo rečeno, da te ne veljajo, ker naj bi se z njih nič ne videlo, celo rečeno je bilo, da naj gre slike kopirat. Opravi naj se ogled opravljenega dela. Kdor je bil v stanovanju ne more verjeti, da naj bi delo opravil strokovnjak. Stanovanje je majhno, znesek je previsok. Že takrat je rekel, da delo ni narejeno strokovno, zato ni dolžan plačati.

4. Tožnik je na podlagi ustno sklenjene pogodbe v stanovanju toženca prenovil kopalnico, nekaj del pa je opravil tudi v predsobi in kuhinji. Za opravljeno delo je tožencu dne 11.10.2007 izdal račun v višini 3.655,09 EUR, z rokom plačila 19.10.2007. V postopku je toženec pojasnil, da računa ni plačal, ker je bilo delo slabo opravljeno, o čemer je tožnika tudi obvestil po telefonu, kar pa je ta zanikal.

5. Za svojo trditev, da je tožnika o ugotovljenih napakah obvestil, toženec ni predložil in ne predlagal nobenega dokaza, prvo dokazljivo grajanje napak opravljenega dela je razvidno šele iz ugovora zoper sklep o izvršbi izdanim v zvezi z neplačanim spornim računom, kot pravilno ugotavlja sodišče prve stopnje. Naročnik dela mora pregledati izvršeno delo takoj, ko je to mogoče po običajnem teku stvari in o ugotovljenih napakah nemudoma obvestiti podjemnika (prvi odstavek 633. člena Obligacijskega zakonika – OZ) – da je tožnika o ugotovljenih napakah nemudoma po pregledu dela obvestil, kot rečeno, toženec ni izkazal. Tudi, če bi šlo za skrite napake, ki bi se pokazale šele pozneje, se naročnik dela po dveh letih od prevzema opravljenega posla nanje ne more več sklicevati (drugi odstavek v zvezi s prvim odstavkom 634. člena OZ). Glede na to, da je toženec dokazano grajal opravljeno delo tožnika šele v ugovoru zoper sklep o izvršbi dne 14.9.2010, kar pomeni tri leta po opravljenem delu, je zamudil vse roke, ki mu dajejo pravico, da uveljavlja napake opravljenega dela.

6. Pravilno in zakonito je tako sodišče toženčevim ugovorom sledilo le v delu plačila 500,00 EUR, v preostalem delu pa sklep o izvršbi obdržalo v veljavi.

7. Pritožbeno sodišče je glede na povedano pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sodbo v izpodbijanem ugodilnem delu, potrdilo (353. člen Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.