VSL sklep III Cp 900/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-09-02

Milan Mesojedec (preds.), Karmen Ceranja (poroč.), Majda Urh

ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO - POGODBENO PRAVO

krivdna odškodninska odgovornost - škodni dogodek - padec zaradi zdrsa na stopnicah - zavarovanje pred odgovornostjo za hišno in zemljiško posest - splošni pogoji - obseg zavarovalnega kritja - škodni dogodek, ki izvira iz neustreznih in nevarnih lastnosti nepremičnine - ravnanje zavarovanca - vmesna sodba - zmotna uporaba materialnega prava

Obravnavani škodni dogodek ne ustreza pojmu škodnega dogodka in zavarovane nevarnosti po splošnih pogojih. Sklenjeno zavarovanje se ne more enačiti z zavarovanjem splošne odškodninske odgovornosti, ampak krije le škodne dogodke, ki izvirajo iz neustreznih in nevarnih lastnosti nepremičnine, ki so (vzročno) povezane s protipravnimi opustitvami zavarovalca, ki ni ustrezno skrbel za nepremičnino. Opustitev dolžnega nadzora nad otrokom in opustitev brisanja stopnic po politju milnice opisanemu kriteriju ne ustrezata, škodni dogodek, ki naj bi bil posledica teh opustitev, pa po splošnih pogojih ni krit.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Z izpodbijano vmesno sodbo je sodišče prve stopnje odločilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen, odločitev o višini in stroških postopka pa pridržalo za končno odločbo.

2. Proti navedeni sodbi se je pravočasno pritožila toženka iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu ZPP. Navedla je, da tožnik zahteva plačilo odškodnine iz naslova zavarovanja hišne in zemljiške posesti. V času škodnega dogodka 8. 2. 2012 so na podlagi sklenjene police ... z dne 23. 11. 2007 veljali Splošni pogoji za zavarovanje pred odgovornostjo za hišno in zemljiško posest (Sl6-POG-02/05). Toženka meni, da zavarovalno kritje ni podano. Ta vrsta zavarovanja je omejena na škodne dogodke, ki so posledica lastnosti zavarovanega objekta in za katere je podana odškodninska odgovornost zavarovalca. Krije torej škodne dogodke, ki izvirajo iz lastnosti nepremičnine, v konkretni zadevi torej, če bi bile stopnice strme, slabo osvetljene, brez ograje in brez protizdrsne zaščite. V skladu z določili Pogojev bi tožnik moral dokazati, da je škoda, ki izvira iz po njegovem nevarnega in neustreznega stopnišča nastala zaradi protipravnega ravnanja zavarovanca, katerega posledica so očitane lastnosti stopnišča oziroma stopnic, kar bi pomenilo, da zavarovalec ni ravnal kot skrben gospodar. Sam škodni dogodek kot posledica opustitve zavarovalk, ki ne izvira iz lastnosti nepremičnine – opustitev varstva otroka in nebrisanje stopnic – po tem zavarovanju ni krito, saj ni posledica nobene od zavarovanih nevarnosti iz člena 3/1 točke 1. Pogojev. Res je, da zavarovalec odgovarja na podlagi zakonske odškodninske odgovornosti in da se v skladu s pogoji uporabljajo civilnopravne zakonske določbe o odgovornosti. Vendar pa se to zavarovanje ne more enačiti z zavarovanjem splošne odgovornosti, katerega predmet je širše kritje, pa tudi ne z zavarovanjem stanovanjske opreme po pogoji SN5-POG-01/07, ki vsebuje tudi poglavje o zavarovanju odgovornosti. Sodišče je zmotno ugotavljalo dejstvo v zvezi z opustitvijo zavarovalk glede nadzorstva nad otrokom in opustitvijo čiščenja stopnic, kar ni v skladu z določbami Pogojev SN6. Posledično ni pravilno ugotovljena niti vzročna zveza. Tožnikove trditve so postavljene v smislu določb o zavarovanju odgovornosti po Pogojih SN5. Škodni dogodek mora izhajati iz posesti, iz same nepremičnine in ne iz ravnanja ali opustitve lastnika. Toženka nadalje nasprotuje tudi zaključkom sodišča prve stopnje glede obstoja subjektivne odgovornosti, ko je zavarovalkam očitalo, da bi se kot povprečno skrbni lastnici morali zavedati, da je stopnišče svetle barve, prekrito z gladkimi ploščicami brez nameščene protizdrsne zaščite in ograje in ni varno. To ugotovitev je sodišče sprejelo brez strokovne utemeljitve in brez strokovnega znanja. Toženka je ves čas trdila, da so stopnice ustrezne, pravilno grajene in da ni pravne podlage, ki bi določala namestitev ograje v zasebni hiši ali kvaliteto ploščic ali namestitev protizdrsnega traku. Sam tožnik je navedel, da jedro spora ni v tem, da sta zavarovalki zanemarili skrb za otroka ampak da so bile stopnice v času škodnega dogodka mokre in da gre za opustitev ravnanj, ki bi preprečila padec tožnika.

5. Tožnik si je 8. 2. 2012 ob padcu na stopnišču stanovanjske hiše, ki je v lasti zavarovank tožene stranke, poškodoval desno stopalo. Trdi, da mu je ob sestopanju po notranjih stopnicah, ki vodijo iz etaže v pritličje, nenadoma spodrsnilo na mokrem madežu, za katerega je bilo kasneje ugotovljeno, da je posledica izlitja milnice, s katero se je igral 3-letni sin ene zavarovanke toženca. Stopnice so bile zato zelo spolzke in v danem trenutku predstavljale potencialno povečano nevarnost za nastanek škode. Zatrjeval je tako objektivno kot subjektivno odgovornost lastnikov stanovanjske hiše in sicer glede prve, da so konkretne stopnice zaradi svojih lastnosti (barva, material, dejstvo, da so bile polite z milnico, strme, slabo osvetljene, brez nameščene zaščite pred zdrsem, položaja in načina in pogostosti uporabe) nevarna stvar. Glede subjektivne odgovornostjo pa je trdil, da bi solastnici hiše morali predvideti, da lahko njuno ravnanje oziroma opustitev skrbnega nadzorstva nad 3-letnim otrokom, opustitev dolžnosti čiščenja in vzdrževanja stopnic, neobstoj zaščite pred zdrsem in neobstoj ograje, povzroči konkretno škodljivo posledico. Morali bi se tudi zavedati, da 3 leta star otrok potrebuje stalen in neprekinjen nadzor in varstvo, še posebej, ko se igra z mehurčki in je možno politje milnice.

6. Tožnik zahteva plačilo odškodnine od toženke kot zavarovalnice, pri kateri je bilo sklenjeno sklenjeno zavarovanje pred odgovornostjo za hišno in zemljiško posest (polica št. ...) v okviru Splošnih pogojev za zavarovanje pred odgovornostjo za hišno in zemljiško posest (v nadaljevanju Pogoji SL6). Toženka je trdila, da zavarovalno kritje ni podano, ker je zavarovanje pred odgovornostjo iz naslova hišne in zemljiške posesti omejeno na škodne dogodke, ki so posledica lastnosti zavarovanega objekta in za katere je zavarovalec odškodninsko odgovoren. Zatrjevana opustitev dolžnega nadzorstva nad otrokom in brisanja stopnic po politju milnice po mnenju tožnika ne predstavlja takšnega dogodka.

7. Najprej višje sodišče ugotavlja, da pritožbeni očitek bistvene kršitve določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ni utemeljen. Čeprav sodišče prve stopnje ni izrecno odgovorilo na toženkin ugovor neobstoja zavarovalnega kritja, je iz razlogov sodbe razvidno (zlasti 9. točka obrazložitve), da je štelo, da tožnikov padec predstavlja škodni dogodek, ki izhaja iz zavarovane hišne in zemljiške posesti(1), saj je v nadaljevanju ugotavljalo ali obstaja tudi odgovornost toženkinih zavarovank. Pravilno je zaključilo, da notranje stopnice same po sebi niso nevarna stvar, hoja po njih pa ne nevarna dejavnost ter izključilo obstoj objektivne odgovornost, ugotovilo pa krivdno odgovornost toženkinih zavarovank, ker sta opustili dolžno nadzorstvo nad 3 letnim otrokom (ker sta ga pustili hoditi samega po stopnicah z milnico v rokah). Očitalo jima je še, da bi škodni dogodek lahko preprečili z namestitvijo zaščite proti zdrsu oziroma ograje na stopnišču, pa tudi, če bi tla po izlitju milnice očistili.

8. Pritožbeno sodišče se strinja s pritožnico, da obravnavani škodni dogodek ne ustreza pojmu škodnega dogodka in zavarovane nevarnosti(2) po Pogojih SL6. Pritrjuje namreč stališču pritožbe, da se to zavarovanje ne more enačiti z zavarovanjem splošne odškodninske odgovornosti, ampak krije le škodne dogodke, ki izvirajo iz neustreznih in nevarnih lastnosti nepremičnine, ki so (vzročno) povezane s protipravnimi opustitvami zavarovalca, ki ni ustrezno skrbel za nepremičnino (prim. prvi odstavek 1. točke 3. člena pogojev SL6). Opustitev dolžnega nadzora nad otrokom in opustitev brisanja stopnic po politju milnice opisanemu kriteriju ne ustrezata, škodni dogodek, ki naj bi bil posledica teh opustitev, pa po Pogojih SL6 ni krit.

9. Zaradi opisanega zmotnega materialno pravnega izhodišča se sodišče prve stopnje ni ukvarjalo s tistimi tožnikovimi trditvami, ki se nanašajo na siceršnje (po tožnikovem mnenju nevarne) lastnosti stopnic na splošno. Tožnik je namreč trdil tudi, da so stopnice strme, slabo osvetljene, brez zaščite proti zdrsu (trakovi ali ploščice), brez ograje in tudi take barve, da se morebitni vodni ali mastni madeži praktično nevidni. Če bi bila ugotovljena zatrjevana neustreznost ali celo nevarnost stopnic, ki ima vzrok v opustitvah zavarovank v smislu 1. točke prvega odstavka 3. člena Pogojev SL6 (vzdrževanje, osvetlitev ipd.) in je zaradi teh lastnosti prišlo do škodnega dogodka, bi bilo zavarovalno kritje po Pogojih SL6 podano. Sodišče prve stopnje se z večino teh trditev ni ukvarjalo. Ugotovilo je le, da bi zavarovanki z namestitvijo zaščite proti zdrsu ali ograje lahko tožnikov padec preprečili, da pa sta to skrbnost opustili in je njuno ravnanje malomarno, pa še za to ni navedlo prepričljivih razlogov. Toženka je med postopkom trdila, da so stopnice ustrezne in pravilno grajene, da zavarovanki na stopnicah v zasebni stanovanjski hiši nista dolžni nameščati ograje ali zaščite proti zdrsu in v potrditev navedb, da je stopnišče pravilno grajeno in ustrezno za vsakdanjo rabo, predlagala dokaz z izvedencem gradbene stroke. Te trditve terjajo ustrezne vsebinske odgovore in jih sodišče ne more odpraviti z zapisom, da „namestitev protizdrsne zaščite, kakor tudi ograje na stopnišču, za lastnika stanovanjske hiše res ni obvezna, kljub temu bi pa z namestitvijo protizdrsne zaščite oz. ograje lahko preprečili škodni dogodek“.

10. Zaradi navedenih razlogov je višje sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (358. člen ZPP). Sodišče prve stopnje naj postopek dopolni v nakazni smeri.

11. Izrek o stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

Op. št. (1): Pogoji SL6 v prvem odstavku 1. člena določajo, da je zavarovalni primer škodni dogodek, ki izhaja iz zavarovane hišne in zemljiške posesti (zavarovalni kraj po polici) in za katerega odgovarja zavarovalec na podlagi zakonske odškodninske odgovornosti, ter na podlagi katerega bi lahko tretje osebe uveljavljale zahtevek proti zavarovalcu zaradi nenadnega in presenetljivega dogodka (nesreče).

Op. št. (2): Zavarovanje obsega kritje za odškodninsko odgovornost zaradi posesti, upravljanja, nadzora, oskrbe, vzdrževanja, osvetlitve in oskrbe zavarovane nepremičnine, skupaj z zgradbami in objekti, ki se nahajajo na njej, kot so npr. dvigala, ogrevalne in klimatske naprave, bazeni, otroška igrišča in parkovne površine (prvi odstavek 1. točke 3. člena pogojev SL6).

Splošni pogoji za zavarovanje pred odgovornostjo za hišno in zemljiško posest člen 1, 1/1, 3, 3/1, 3/1-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.