VSL sodba II Cpg 1750/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-03-05

presoja ugovora zoper sklep o izvršbi - vpliv ugoditve ugovoru v pravdnem postopku

Izvršilno sodišče sklep o izvršbi, izdan na podlagi verodostojne listine, razveljavi vedno, kadar dolžnik zoper njega vloži obrazložen ugovor. Sodišče presoja zgolj obrazloženost ugovora – torej, ali je dolžnik v njem navedel dejstva, s katerimi ga utemeljuje in zanje predlagal dokaze. V primeru, da je temu tako, nadaljuje postopek kot pri ugovoru zoper plačilni nalog oziroma se izreče za nepristojno in zadevo odstopi pristojnemu sodišču. Če temu ni tako, pa sodišče ugovor zavrne ali zavrže. Utemeljenosti tožbenega zahtevka in dolžnikovih ugovorov, se v tej fazi postopka še ni presojalo. To je prvič storilo šele okrožno sodišče v izpodbijani sodbi.

Pritožba se zavrne in se izpodbijana sodba potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. VL 18101/2013 z dne 12. 2. 2013 v 1. in 3. odstavku izreka razveljavilo (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo v plačilo 840,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 4. 2011 dalje do plačila (II. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti od glavnice od 18. 4. 2011 do 19. 4. 2011 (III. točka izreka) in toženi stranki naložilo v plačilo 41,00 EUR tožnikovih izvršilnih stroškov (IV. točka izreka).

2. Zoper takšno odločitev se brez navedbe pritožbenih razlogov pravočasno pritožuje tožena stranka. Višjemu sodišču predlaga razveljavitev izpodbijane sodbe.

3. Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Neutemeljeni so očitki, da je okrajno sodišče predlog za izvršbo zavrglo in jo prepoznalo za neupravičeno, okrožno sodišče pa je na podlagi enakih trditev tožeče stranke takšen sklep preklicalo. Izvršilno sodišče (v obravnavanem primeru Okrajno sodišče v Ljubljani) sklep o izvršbi, izdan na podlagi verodostojne listine, razveljavi vedno, kadar dolžnik zoper njega vloži obrazložen ugovor. To sodišče presoja zgolj obrazloženost ugovora – torej ali je dolžnik v njem navedel dejstva, s katerimi ga utemeljuje in zanje predlagal dokaze (2. odstavek 53. člena v zvezi s 1. in 2. odstavkom 61. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – v nadaljevanju ZIZ). V primeru, da je temu tako, nadaljuje postopek kot pri ugovoru zoper plačilni nalog oziroma se izreče za nepristojno in zadevo odstopi pristojnemu sodišču. Če temu ni tako (ugovor ni obrazložen, je prepozen, nepopoln ali nedovoljen), pa sodišče ugovor zavrne ali zavrže (62. člen ZIZ). Utemeljenosti tožbenega zahtevka in dolžnikovih ugovorov, se v tej fazi postopka še ni presojalo. To je prvič storilo šele okrožno sodišče v izpodbijani sodbi.

6. Trditve, da tožeča stranka, ki je prevzela terjatev od D.P. s. p., ni upoštevala zavrnitev računov in plačilo zahteva kljub temu, da obveznost S.Š., D.P. s. p. v mesecih maj in junij ni bila izpolnjena, je tožena stranka podala že v postopku na prvi stopnji. Sodišče prve stopnji ji je pojasnilo, da je trditve sicer podala prepozno, da pa te tudi sicer ne bi mogle vplivati na odločitev. Ugotovilo je namreč, da se vtoževani račun nanaša na storitve, opravljene v mesecu aprilu 2011. Ugovori tožene stranke, da tožnica do njegovega plačila ni upravičena, ker storitve niso bile opravljene v maju in juniju, tako ne morejo biti utemeljeni.

7. Iz navedenega izhaja, da pritožbeno uveljavljeni razlogi niso utemeljeni. Ker višje sodišče ni našlo niti kršitev na katere skladno z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (353. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.