VSL sklep I Cp 182/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-03-18

Katarina Parazajda (preds.), dr. Peter Rudolf (poroč.), Danilo Ukmar

motenje posesti - sprememba tožbe - poprava tožbe

Ne gre za spremembo tožbe, če tožeča stranka spremeni pravno podlago tožbenega zahtevka, če zmanjša tožbeni zahtevek ali če spremeni, dopolni ali popravi posamezne navedbe, tako da zaradi tega tožbeni zahtevek ni spremenjen. ZPP torej dopušča, da se prvotno zatrjevano dejansko stanje spremeni, dopolni ali popravi v takšnem obsegu, da se s tem tožbeni zahtevek ne spremeni. In prav s takšnim primerom imamo opravka tudi v obravnavani zadevi, saj tožnikovo črtanje pristavka „a“ v naslovu ne pomeni spremembe istovetnosti njegovega tožbenega zahtevka.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločitev.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 8.10.2014:

- dopustilo spremembo tožbe z dne 18.12.2013 (I. točka izreka),

2. Zoper sklep sodišča prve stopnje se iz vseh pritožbenih razlogov iz prvega odstavka 338. člena ZPP(1) pritožuje tožnik, ki pritožbenemu sodišču predlaga, da ga razveljavi(2) in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Meni, da z vlogo z dne 18.12.2013 lokacije motenja ni spremenil. S tem, ko je z vlogo iz besedne zveze „Ž. 1“ črtal pristavek „a“ je zgolj popravil pisno napako, ne pa spremenil tožbe. Poudarja, da med pravdnima strankama glede identifikacije kraja motenja spora ni. Obe namreč vesta, na katerem naslovu se nahaja prva soba desno iz predsobe v prvem nadstropju, kot je tožnik kraj motenja v naravi opredelil v tožbi. Zato je njegova tožba pravočasna.

5. Stališče sodišča prve stopnje, da je tožnik s tem, ko je v vlogi z dne 18.12.2013 opredelitev naslova lokacije, kjer naj bi prišlo do zatrjevanega motenja posesti, korigiral tako, da je za besedno zvezo Ž. 1 a, črtal pristavek „a“, spremenil tožbo, je napačno. Sprememba tožbe je sprememba istovetnosti zahtevka, povečanje obstoječega zahtevka ali uveljavljanje drugega zahtevka poleg obstoječega (drugi odstavek 184. člena ZPP). Po tretjem odstavku 184. člena ZPP pa ne gre za spremembo tožbe, če tožeča stranka spremeni pravno podlago tožbenega zahtevka, če zmanjša tožbeni zahtevek ali če spremeni, dopolni ali popravi posamezne navedbe, tako da zaradi tega tožbeni zahtevek ni spremenjen. ZPP torej dopušča, da se prvotno zatrjevano dejansko stanje spremeni, dopolni ali popravi v takšnem obsegu, da se s tem tožbeni zahtevek ne spremeni.(3) In prav s takšnim primerom imamo opravka tudi v obravnavani zadevi, saj tožnikovo črtanje pristavka „a“ v naslovu ne pomeni spremembe istovetnosti njegovega tožbenega zahtevka.

6. Čeprav je toženec v vlogi z dne 3.7.2014 (neprepričljivo) zatrjeval, da naj bi bila lokacija zatrjevanega motenja posesti spremenjena, je iz njegovih nadaljnjih navedb podanih v isti vlogi kot tudi na naroku dne 8.10.2014 jasno razvidno, da ta lokacija (kot jo je tožnik opredelil v tožbi) med pravdnima strankama dejansko ni sporna. Prav tako toženec po izvedeni „korekciji“ ni ugovarjal, da se v tožbi opredeljena soba, v zvezi s katero se motenjsko varstvo uveljavlja, na naslovu Ž. ne nahaja. Ravno nasprotno.(4) Vse navedeno potrjuje, da o dejanski spremembi lokacije zatrjevanega motenja in posledično o spremembi tožbe ni moč govoriti.

7. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo, zadevo pa vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek(5) (3. točka 365. člena ZPP).

8. Odločitev o stroških pritožbenega postopka je pridržana za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

(1) Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999 s kasnejšimi spremembami.

(2) V dopolnitvi pritožbe prejeti dne 24.11.2014 je navedel, da primarno predlaga spremembo izpodbijanega sklepa (z ugoditvijo tožbenemu zahtevku).

(3) Kakšen obseg je dovoljen, da lahko govorimo „zgolj“ o popravi, je potrebno ugotoviti v vsakem konkretnem primeru (glej npr. VSL sklep II Cp 3664/2009 z dne 23.12.2009).

(4) Glej 3. točko njegove pripravljalne vloge z dne 3.7.2014.

(5) Presoja, ali so v konkretnem primeru podane vse predpostavke za zahtevano sodno varstvo, je namreč primarno naloga (in hkrati pristojnost) sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.