VSM sklep I Ip 1081/2015-2
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-02-03

Metka Jug (preds.), mag. Karolina Peserl (poroč.), Janica Gajšek Rojs

ugovor tretjega - položaj tretjega v izvršbi - način pridobitve zastavne pravice na nepremičnini

Za ločitev položaja tretjega od položaja hipotekarnega dolžnika je bistveno, ali je bila pridobitev lastninske pravice neobremenjena, ali pa je bila pridobljena lastninska pravica obremenjena s pravnoposlovno pridobljeno hipoteko. V prvem položaju, gre za pravico, ki preprečuje izvršbo, v drugem položaju pa ima nov lastnik položaj zastavitelja oziroma hipotekarnega dolžnika, če ni hkrati tudi že osebni dolžnik (dolžnik zavarovane terjatve). V konkurenci originarno pridobljene lastninske pravice in pogodbeno pridobljenega hipotekarnega zavarovanja pa je odločilna dobra vera osebe, v korist katere je vpisana hipoteka v zemljiški knjigi, ki se lahko sklicuje na zaupanje v podatke v zemljiški knjigi (10. člen Stvarnopravnega zakonika - SPZ).

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor I.Ž. (I. točka izreka) in odločilo, da lahko v roku 30 dni od pravnomočnosti sklepa začne pravdo za ugotovitev nedopustnosti izvršbe (II. točka izreka).

2. Dolžnica kot tretja v pravočasnih laični pritožbi ob okoliščinah glede izterjevanih obveznosti v bistvenem navaja, da je v skladu s sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 225/2011 z dne 21. 11. 2011 postala solastnica parcele št. 26/1 k.o. M., kar pa še ni vpisano v zemljiško knjigo, pri čemer izpodbija vpisano upnikovo hipoteko. Pritožbenih stroškov ne priglaša.

4. Sodišče prve stopnje je pravilno zavrnilo ugovor dolžnice kot tretje, saj je upnik njenemu ugovoru nasprotoval (drugi odstavek 65. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ). Izvršilno sodišče nima zakonskega pooblastila, da bi vsebinsko presojalo utemeljenost ugovora tretjega, ampak mora v primeru upnikovega nasprotovanja napotiti tretjega, da uveljavlja svojo pravico v pravdi (tretji odstavek 65. člena ZIZ).

5. Sodišče druge stopnje pa le še dodaja, da sicer niso pravilni dopolnilni razlogi sodišča prve stopnje, ki veže položaj tretjega na vpis v zemljiško knjigo. V ugovoru je bila zatrjevana lastninska pravica, ki je bila pridobljena na originarni način, s sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 225/2011 z dne 21. 11. 2011 pa je bila taka pravica le ugotovljena. Vpis v zemljiško knjigo je pri originarni pridobitvi lastninske pravice le deklaratorne in ne konstitutivne narave. Tako nastala lastninska pravica zaradi dejstva, da ni vpisana v zemljiški knjigi, po pojasnjenem ni pravica v pričakovanju, kot je zmotno navedlo sodišče prve stopnje.

6. Za ločitev položaja tretjega od položaja hipotekarnega dolžnika je bistveno, ali je bila pridobitev lastninske pravice neobremenjena, ali pa je bila pridobljena lastninska pravica obremenjena s pravnoposlovno pridobljeno hipoteko. V prvem položaju, gre za pravico, ki preprečuje izvršbo, v drugem položaju pa ima nov lastnik položaj zastavitelja oziroma hipotekarnega dolžnika, če ni hkrati tudi že osebni dolžnik (dolžnik zavarovane terjatve). V obravnavani zadevi je bistveno, da je dolžnica kot tretja zatrjevala, da je pridobila neobremenjen solastniški delež. V konkurenci originarno pridobljene lastninske pravice in pogodbeno pridobljenega hipotekarnega zavarovanja pa je odločilna dobra vera osebe, v korist katere je vpisana hipoteka v zemljiški knjigi, ki se lahko sklicuje na zaupanje v podatke v zemljiški knjigi (10. člen Stvarnopravnega zakonika - SPZ). V obravnavani zadevi pa ni mogoče spregledati dejstva, da že iz izvršilnega naslova izhaja, da sta tako dolžnik, kot tudi dolžnica soglašala, da se obravnavana terjatev zavaruje s hipoteko na nepremičnini parc. št. 26/1 k.o. M. ter dovoli njena neposredna izvršljivost. Nenazadnje pa je vložila ugovor tretje osebna dolžnica, ki s sklicevanjem na svojo lastninsko pravico ne more preprečiti, da upnik v izvršbi za poplačilo svojega dolga ne bi posegel na njeno premoženje.

7. Po pojasnjenem je sodišče druge stopnje, ko tudi ni odkrilo procesnih kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

8. Odločitev o pritožbenih stroških je odpadla, ker ti niso bili priglašeni (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.