VSL sklep IV Cpg 123/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-18

Nada Mitrović (preds.), Vesna Jenko (poroč.), Renata Horvat

izbris iz sodnega registra brez likvidacije - izbrisni razlogi - načelo enakosti upnikov - poslovanje na poslovnem naslovu - ugovor zoper sklep o začetku postopka izbrisa - sklep o ugotovitvi obstoja izbrisnega razloga - načelo enakosti

Za uspešno uveljavljanje ugovora neobstoja izbrisnega razloga ne zadostuje zgolj izkaz upravičenosti subjekta vpisa za poslovanje na v sodnem registru vpisanem poslovnem naslovu, pač pa mora biti kumulativno izkazano še dejansko poslovanje subjekta vpisa na tem naslovu.

Za kršitev načela enakosti bi šlo, če bi šlo za neenako obravnavanje enakih dejanskih stanj, če gre za različnost dejanskih stanj, ki jih zakonodajalec ureja različno, pa ni mogoče govoriti o neenakosti pred zakonom.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z uvodoma citiranim sklepom je prvostopenjsko sodišče zavrnilo ugovor subjekta vpisa in upnikov T. d.d., in Z. d.d., zoper sklep o začetku postopka izbrisa in ugotovilo, da obstaja razlog za izbris subjekta vpisa P. d.o.o., mat. št. 000 iz sodnega registra brez likvidacije.

2. Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožil upnik T. d.d., uveljavljal pa je pritožbene razloge zmotno ugotovljenega dejanskega stanja, zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka in predlagal spremembo izpodbijanega sklepa z ustavitvijo postopka izbrisa, podrejeno pa razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve prvostopenjskemu sodišču v novo odločanje.

4. Bistvene postopkovne kršitve v zvezi z izdajo sklepa o začetku postopka izbrisa bi pritožnik moral uveljavljati že v ugovoru zoper sklep o začetku postopka izbrisa. Teh pa pritožnik v ugovoru ni uveljavljal, zato jih v zvezi s sklepom o začetku postopka izbrisa ne more uveljavljati v pritožbi zoper sklep o ugotovitvi obstoja izbrisnega razloga. Pritožbenega očitka v zvezi z izdajo sklepa o začetku postopka izbrisa pritožbeno sodišče zato ne more upoštevati. Kljub temu pa po presoji pritožbenega sodišča iz okoliščin, ki jih je navedlo prvostopenjsko sodišče v razlogih sklepa o začetku postopka izbrisa nedvoumno izhaja, da je bil postopek začet zaradi izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP.

5. Neutemeljen pa je pritožbeni očitek bistvene postopkovne kršitve zaradi nepreizkusljivosti izpodbijanega sklepa, ker nima razlogov o odločilnih dejstvih. Prvostopenjsko sodišče je v izpodbijanem sklepu pritožniku pojasnilo, da je začelo postopek izbrisa iz izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavka 427. člena  ZFPPIPP, torej iz razloga, ker subjekt vpisa ne posluje na poslovnem naslovu, vpisanem v sodni register in ne zaradi izbrisnega razloga po 1. točki prvega odstavka 427. ZFPPIPP (da je subjekt vpisa v sodni register prenehal poslovati, nima premoženja in je izpolnil vse svoje obveznosti), ki ga je pritožnik izpodbijal v svojem ugovoru zoper sklep o začetku postopka izbrisa s trditvijo in dokazi, da ima zoper družbo, zoper katero se vodi postopek izbrisa, odprte terjatve. Tak njegov ugovor pa je kot nerelevantnega prvostopenjsko sodišče utemeljeno zavrnilo.

6. Vsem vlagateljem ugovora zoper sklep o začetku postopka je v postopku izbrisa treba priznati položaj enotnih sospornikov v smislu 196. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP, 19. členom ZSReg in 429. členom ZFPPIPP. Pri odločanju o ugovorih zoper sklep o začetku postopka izbrisa je odločitev lahko le enotna in enaka (sodišče ne more enega ugovora zavrniti in ugotoviti obstoj izbrisnega razloga (439. člen ZFPPIPP), drugemu ugovoru pa ugoditi in s sklepom ustaviti postopek izbrisa (438. člena ZFPPIPP). V zvezi z ugovorom subjekta vpisa pa je prvostopenjsko sodišče ugotovilo tudi dejstva, relevantna za presojo obstoja izbrisnega razloga iz 2. točke prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP (solastnica stanovanjske hiše, na kateri ima subjekt vpisa registriran poslovni naslov, subjekta vpisa ne pozna, soseda nista nikdar opazila, da bi se na navedenem naslovu nahajala kakšna podjetniška dejavnost ali da bi bilo na tem naslovu kakšno podjetje, izvršitelj na v register vpisanem naslovu subjekta vpisa ni našel, niti oznake ali poštnega nabiralnika subjekta vpisa). Iz navedb predlagateljice – solastnice hiše na naslovu, ki je pri subjektu vpisa vpisan v sodni register kot poslovni naslov, izjav dveh sosedov in predloženega rubežnega zapisnika je zato tudi po presoji pritožbenega sodišča prvostopenjsko sodišče pravilno sklepalo, da subjekt vpisa v sodni register na naslovu, vpisanem v sodni register ne posluje in posledično ugotovilo obstoj izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavke 427. člena ZFPPIPP.

7. Spričo zgoraj obrazloženega pritožbeno sodišče ne soglaša s pritožbenim očitkom nepreizkusljivosti izpodbijanega sklepa. Izrecno uveljavljana bistvena postopkovna kršitev po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP, 19. členom ZSReg in 429. členom ZFPPIPP zato ni podana, očitane bistvene postopkovne kršitve po 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP pa pritožnik niti ni obrazložil.

8. Izbrisni razlog neposlovanja subjekta vpisa na poslovnem naslovu, vpisanem v sodni register, je po drugem odstavku 435. člena ZFPPIPP mogoče izpodbijati le z verjetnim izkazom, da subjekt vpisa posluje na poslovnem naslovu, vpisanem v sodni register in da je na tem naslovu upravičen poslovati bodisi da subjekt vpisa hkrati z ugovorom vloži tudi predlog za vpis spremembe poslovnega naslova. Iz navedenega izhaja, da za uspešno uveljavljanje ugovora neobstoja izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP ne zadostuje zgolj izkaz upravičenosti subjekta vpisa za poslovanje na v sodnem registru vpisanem poslovnem naslovu, pač pa mora biti kumulativno izkazano še dejansko poslovanje subjekta vpisa na tem naslovu.

9. Prvostopenjsko sodišče je pravilno ugotovilo, da niti pritožnik, niti subjekt vpisa v ugovorih zoper sklep v začetku postopka izbrisa nista izkazala dejanskega poslovanja na naslovu, vpisanem v sodni register. Pritožnik pri tem neutemeljeno izpodbija dokazno oceno zapisnika izvršitelja o poskušanem rubežu, ker naj bi iz zapisnika ne bilo razvidno, ali je vstopil v prostore družbe in se prepričal, ali je na navedenem poslovnem naslovu sedež podjetja ali ne. Že iz ugotovitev izvršitelja, ki jih je povzelo tudi prvostopenjsko sodišče, izhaja, da na naslovu, vpisanem v sodni register kot poslovni naslov sploh ni vidnih zunanjih oznak, niti poštnega nabiralnika  subjekta vpisa, iz katerih bi se dalo sklepati, da se na tem naslovu nahaja subjekt vpisa. Pritožnik zato s pritožbenimi trditvami, da ima zoper subjekt vpisa terjatev in da subjekt vpisa posluje, ne more ovreči ugotovljenega obstoja izbrisnega razloga.

10. Poslovanje družb mora biti transparentno, to pa pomeni ne le, da oddajajo letna poročila zaradi objave na AJPES, pač pa tudi, da jih je mogoče najti na registriranem poslovnem naslovu. Temu je namenjen tudi vpis poslovnega naslova v sodni register. Izbrisni razlog po 2. točki prvega odstavka 427. člena  ZFPPIPP pa je namenjen prav preprečevanju registracij fiktivnih poslovnih naslovov, na katerih družba sploh ne posluje oziroma sankcioniranju takega netransparentnega in neodgovornega poslovanja, s tem pa take pravne subjekte izločiti iz poslovnega okolja. Namen uveljavitve izbrisnega razloga iz 1. točke prvega odstavka 427. člena  ZFPPIPP pa je izbris dejansko nedelujočih združb.

11. Pritožbeno sodišče zato ne soglaša s pritožbenim očitkom protiustavnosti 427. člena ZFPPIPP glede obstoja izbrisnih razlogov zaradi kršitve načela enakosti pred zakonom iz 14. člena Ustave, ker izbrisni razlog po 1. točki prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP v bistveno enakem položaju upnike postavlja v bistveno drugačen položaj kot v primeru izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavka 427. člena  ZFPPIPP. Po presoji pritožbenega sodišča bi za kršitev načela enakosti šlo, če bi šlo za neenako obravnavanje enakih dejanskih stanj, če gre za različnost dejanskih stanj, ki jih zakonodajalec ureja različno, pa ni mogoče govoriti o neenakosti pred zakonom. Pri obeh izbrisnih razlogih gre torej za dve različni dejanski situaciji. Samo zato, ker ZFPPIPP v 427. členu določa različnost dejanskih stanj, ki privedejo do izbrisa subjekta vpisa iz sodnega registra brez likvidacije, še ne gre za kršitev 14. člena Ustave. Neenakosti v smislu 14. člena Ustave ni, če so enaka dejanska stanja obravnavana enako. Pritožnik se pri tem tudi neutemeljeno sklicuje na sklep Okrožnega sodišča v Celju Srg 2013/30130, s katerim je postopek izbrisa, začet na podlagi izbrisnega razloga po 2. točki prvega odstavka 427. člena ZFPPIPP sodišče ustavilo, ker je ugotovilo, da ima subjekt vpisa neporavnane obveznosti do upnika. Uveljavljena sodna praksa namreč takega sklepanja ni sprejela kot pravilnega (VSM I Cpg 260/2014, VSL IV Cpg 1071/2014, VSK Cpg 178/2013, VSK Cpg 74/2013).

12. Izrecno uveljavljani pritožbeni razlogi torej niso utemeljeni, izpodbijani sklep pa je uspešno prestal tudi pritožbeni preizkus po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP, 37. členom ZNP, 19. členom ZSReg in 429 členom  ZFPPIPP), zato je pritožbeno sodišče neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 39. člena ZSReg v zvezi s 429. členom  ZFPPIPP).

ZFPPIPP člen 427, 427/1, 427/1-1, 427/1-2, 435, 435/2. URS člen 14.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.