VSK sklep I Cp 276/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-09-21

Tatjana Markovič Sabotin (preds.), Špela Prodan (poroč.), Berta Žorž

CSD bi moral tožnika, ki ima pooblaščenca (s tem dejstvom je bil CSD seznanjen, saj mu je bila vročena tožba), vabiti na svetovalni razgovor po njegovi pooblaščenki, ne pa da je vabilo poslal tožniku na njegov naslov. Če ima stranka pooblaščenca, se namreč šteje, da je dokument (vabilo) vročen stranki, kadar je vročen njenemu pooblaščencu (četrti odstavek 88. člena ZUP).

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnje postopanje.

Pritožbeni stroški so del nadaljnjih pravdnih stroškov.

1. Sodišče prve stopnje (v nadaljevanju: sodišče) je z izpodbijanim sklepom postopek ustavilo.

2. Zoper navedeni sklep se pritožuje tožeča stranka (v nadaljevanju: tožnik) po pooblaščenki, in sicer iz vseh pritožbenih razlogov ter predlaga, da se izpodbijani sklep razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovni postopek in odločanje, toženi stranki pa naloži plačilo pravdnih stroškov. Navaja, da se sklepa ne da preizkusiti, saj ni jasno kdaj in na kakšen način je bilo vabilo tožniku vročeno. Center za socialno delo (v nadaljevanju: CSD) bi moral skladno z določili Zakona o upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP) vabilo vročati pooblaščencu, pa tega ni storil. Tudi če CSD v konkretnem primeru ne deluje kot upravni organ, ampak kot izvedensko telo v smislu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP), bi moral tožnik biti vabljen preko pooblaščenke, skladno s 137. členom ZPP. Dejstvo je, da je tožnik pomorščak in se je na ladjo vkrcal 2.10.2015 in naj bi bil predvidoma izkrcan 15.2.2016. Če bi CSD poslal vabilo pooblaščenki, bi ga ta obvestila, da tožnika do nadaljnjega ni v Sloveniji. Tožniku do danes vabilo ni bilo vročeno. Morda je bilo vročeno toženki in je slednja zanj podpisala vročilnico, vendar o tem tožnika ni obvestila. Zaradi opustitve vročitve je bila tožniku odvzeta možnost obravnavanja ped sodiščem. Gre za absolutno bistveno kršitev določb ZPP, zato je treba izpodbijani sklep razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v nov postopek.

4. Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da je sodišče navedeni sklep izdalo iz razloga, ker se tožnik ni udeležil svetovalnega razgovora pri CSD. Pritožnik dejstva, da se svetovalnega razgovora ni udeležil ne izpodbija, izpostavlja pa, da mu vabilo CSD ni bilo vročeno.

5. Spisovni podatki te njegove pritožbene navedbe potrjujejo. CSD je javni zavod in nosilec javnih pooblastil. Zato je dolžan postopati upoštevaje določbe Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP, primerjaj 1. člen ZUP). To pomeni, da bi CSD moral tožnika, ki ima pooblaščenca (s tem dejstvom je bil CSD seznanjen, saj mu je bila vročena tožba - listovna št. 8), vabiti na svetovalni razgovor po njegovi pooblaščenki, ne pa da je vabilo poslal tožniku na njegov naslov, kot to izhaja iz vročilnice na listovni št. 1-12. Po določbi 88. člena ZUP, se namreč, kadar ima stranka pooblaščenca, pisanja vroča pooblaščencu in se šteje, da je dokument (vabilo) vročen stranki, kadar je vročen njenemu pooblaščencu.

6. Ker torej tožniku vabilo na svetovalni razgovor ni bilo pravilno vročeno, posledice umika zanj ne morejo nastati (8. točka drugega odstavka 339. člena ZPP). Zato je bilo treba utemeljeni pritožbi ugoditi, izpodbijani sklep razveljaviti (3. točka 365. člena ZPP) in sodišče bo moralo s postopkom nadaljevati.

7. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.