VSL sodba II Cp 232/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-18

Blanka Javorac Završek (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Katarina Parazajda

OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

razlaga pogodb - nejasna določila v posebnih primerih - splošni pogoji poslovanja - zavarovalna pogodba - izključitev zavarovalnega kritja

Če je pogodba sklenjena po vnaprej natisnjeni vsebini ali je bila pogodba kako drugače pripravljena in predlagana od ene pogodbene stranke, je treba nejasna določila razlagati v korist druge stranke.

I. Pritožba se zavrne in se izpodbijana sodba potrdi.

II. Tožnik sam krije stroške za odgovor na pritožbo.

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku ugodilo zahtevku na podlagi zavarovalne pogodbe iz naslova kasko škode v višini 16.904,00 EUR. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Proti sodbi vlaga pritožbo tožena stranka. Sklicuje se na pritožbena razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter napačne uporabe materialnega prava. Sodišču predlaga, naj sodbo spremeni in zahtevek zavrne. Ne strinja se s stališčem sodišča, da je obravnavan primer krit po paketu polni kasko. Ne soglaša z razlogi sodišča, da so splošni pogoji poslovanja nejasni. Meni, da je zavarovalni primer krit ne le v primeru, ko zavarovanec vozilo profesionalno posoja za denar, marveč je zavarovalni primer izključen tudi v primeru, ko zavarovanec posodi vozilo za denar. Poleg tega trdi, da je bil B. sozavarovana oseba in je tudi zato izključeno zavarovalno kritje.

3. Pritožba je bila vročena tožniku, ta je nanjo odgovoril in predlagal njeno zavrnitev.

5. Pritožbeno sodišče se je že v razveljavitvenem sklepu, opr. št. II Cp 1957/2014 s 17. septembra 2014 opredelilo do vprašanj, ki jih načenja pritožba. Že tam je pojasnilo, da je razlaga splošnih pogojev poslovanja bistveno drugačna od razlage drugih materialnopravnih aktov. Tako je zaradi posebnega pravila iz 83. člena OZ(1), ki ureja razlago pogodb v posebnih primerih, če so določila nejasna. Če je namreč pogodba sklenjena po vnaprej natisnjeni vsebini ali je bila pogodba kako drugače pripravljena in predlagana od ene pogodbene stranke, je treba nejasna določila razlagati v korist druge stranke. V tem primeru to pomeni, v korist tožnika.

6. Pri razlagi splošnih pogojev, ki izključujejo zavarovalni primer, gre poleg tega za izjemo in izjeme je treba razlagati restriktivno. Gre za izjeme, ki jih zavarovalnica na vnaprej natisnjenih pogojih običajno določi razmeroma konkretizirano, kar že samo po sebi onemogoča razširjujočo razlago. Upoštevaje odločbo 83. člena OZ pa to velja še toliko bolj.

7. Do vseh pritožbenih navedb se je pritožbeno sodišče opredelilo že v prej citiranem razveljavitvenem sklepu. Odgovori nanje so podani v 5., 6. in 7. točki odločbe.

8. Odločitve o višini zahtevka, kar je bilo jedro ponovnega odločanja, pritožnica vsebinsko ne izpodbija.

9. Iz navedenih razlogov pritožba ni utemeljena in ker ob tem niso podani niti razlogi, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo. Procesno pooblastilo je podano v 353. členu ZPP(2)

10. Ker tožnik z odgovorom na pritožbo niti hipotetično ni mogel vplivati na svoj pravni položaj, so bili stroški za to vlogo za pravdo nepotrebni. Po merilu iz 155. člena ZPP jih zato pritožbeno sodišče tožniku ni priznalo.

(1) Obligacijski zakonik (Ur. l. RS, št. 83/2001).

(2) Zakon o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007 – uradno prečiščeno besedilo; ter poznejše spremembe osnovnega predpisa).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.