VSL sklep Cst 83/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-02-10

mag. Damjan Orož (preds.), Mateja Levstek (poroč.), Andreja Strmčnik Izak

preizkus terjatev - legitimacija za vložitev pritožbe - dodatni preizkus terjatev - postopek osebnega stečaja

Pritožba sme biti vložena le zoper odločitve, vsebovane v sklepu o preizkusu terjatev, ločitvenih in izločitvenih pravic. To pomeni, da upnik, ki ni pravočasno vložil ugovora zoper dopolnjeni seznam preizkušenih terjatev (še pred tem pa ugovora proti osnovnemu seznamu preizkušenih terjatev), s pritožbo ne more več izpodbijati pravilnosti podatkov o njegovi terjatvi v končnem seznamu preizkušenih terjatev. Ni mogoče, da bi preizkus terjatev vseboval kasneje prijavljeno terjatev in ločitveno pravico. Seveda tudi ni mogoče, da bi se po izdelavi osnovnega seznama preizkušenih terjatev prijavljena terjatev in ločitvena pravica nato kar vnesla v končni seznam preizkušenih terjatev. Tako preskakovanje faz preizkusa ni mogoče.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo o preizkusu terjatev ter ločitvenih in izločitvenih pravic.

2. Zoper navedeni sklep se je upnik pravočasno pritožil, ker izpodbijani sklep ne vsebuje njegove ločitvene pravice, priglašene 26. 2. 2014 v višini 279.752,74 EUR, tudi končni seznam ne vsebuje terjatve, priglašene istega dne. Zvedel je, da je sodišče njegovo prijavo posredovalo upravitelju 7. 3. 2014, zato je nerazumljivo, da ne končni seznam ne izpodbijani sklep ne vsebujeta odločitve o prijavljeni terjatvi in ločitveni pravici.

4. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP za postopek preizkusa terjatev predvideva tri faze. O priznanju in prerekanju terjatev, ločitvenih in izločitvenih pravic se upravitelj najprej izreče tako, da sestavi osnovni seznam preizkušenih terjatev, v katerem za vsako pravočasno prijavljeno terjatev, ločitveno ali izločitveno pravico upnikov navede, ali jo priznava ali prereka (prvi odstavek 61. člena ZFPPIPP v zvezi s tretjim odstavkom 298. člena in tretjim odstavkom 299. člena ZFPPIPP). Zoper osnovni seznam preizkušenih terjatev lahko upnik vloži ugovor. Če se z ugovorom strinja, upravitelj sestavi popravek osnovnega seznama preizkušenih terjatev in je takšen popravek v skladu z drugim odstavkom 65. člena ZFPPIPP v zvezi s tretjim odstavkom 298. člena in tretjim odstavkom 299. člena ZFPPIPP vključen tudi v dopolnjeni seznam preizkušenih terjatev. Na podlagi 1. točke prvega odstavka 66. člena ZFPPIPP v zvezi s tretjim odstavkom 298. člena in tretjim odstavkom 299. člena ZFPPIPP lahko upnik, ki je pravočasno vložil ugovor proti osnovnemu seznamu preizkušenih terjatev, vloži ugovor tudi proti dopolnjenemu seznamu preizkušenih terjatev, če upravitelj njegovega ugovora ni upošteval v popravku osnovnega seznama preizkušenih terjatev po tretjem odstavku 62. člena ZFPPIPP. Sklep o preizkusu terjatev nato (med drugim) vsebuje tudi odločitev o ugovorih proti dopolnjenemu seznamu preizkušenih terjatev (1. točka drugega odstavka 69. člena ZFPPIPP v zvezi s tretjim odstavkom 298. člena in tretjim odstavkom 299. člena ZFPPIPP). Že po logiki stvari sme biti pritožba vložena le zoper odločitve, vsebovane v sklepu o preizkusu terjatev, ločitvenih in izločitvenih pravic. To pa pomeni, da upnik, ki ni pravočasno vložil ugovora zoper dopolnjeni seznam preizkušenih terjatev (še pred tem pa ugovora proti osnovnemu seznamu preizkušenih terjatev), s pritožbo ne more več izpodbijati pravilnosti podatkov o njegovi terjatvi v končnem seznamu preizkušenih terjatev.

5. Upnik niti ne zatrjuje, da bi ugovarjal že zoper osnovni seznam preizkušenih terjatev, ločitvenih in izločitvenih pravic. V izpodbijanem sklepu je tudi jasno navedeno, da proti dopolnjenemu seznamu preizkušenih terjatev noben upnik ni vložil ugovora in te ugotovitve pritožba ne izpodbija. Glede na navedeno je višje sodišče pritožbo upnika zavrglo kot nedovoljeno (1. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

6. Glede na to, da iz pritožbe izhaja, da pritožnik ne razume postopka preizkusa terjatev, ločitvenih in izločitvenih pravic, višje sodišče še pojasnjuje, da v postopku osebnega stečaja veljajo poleg zgoraj navedenih še posebna pravila o uveljavitvi terjatev do dolžnika iz 392. člena ZFPPIPP. Z zamudo trimesečnega roka za prijavo terjatev, ki teče od objave oklica o začetku postopka osebnega stečaja, ne nastopijo posledice iz petega odstavka 296. člena in petega odstavka 298. člena ZFPPIPP (ko terjatev in ločitvena pravica v razmerju do stečajnega dolžnika prenehata in sodišče zavrže prepozno prijavo – primerjaj 3. točko drugega odstavka 383. člena ZFPPIPP) in upravitelj za kasneje prijavljene terjatve izdela dodatni osnovni seznam preizkušenih terjatev in se nato opravi dodatni preizkus v skladu z v 4. točki te obrazložitve navedenim postopkom (prvi odstavek 392. člena ZFPPIPP). Tudi pritožnikova terjatev je bila v skladu s tem preizkušena in je vsebovana v dodatnem osnovnem seznamu preizkušenih terjatev, vloženim 26. 9. 2014 (procesno dejanje – PD 127), vložen pa je bil tudi že dodatni končni seznam preizkušenih terjatev (PD 150), o katerem sicer še ni bil izdan sklep o preizkusu terjatev. Nikakor pa v prvotnem preizkusu terjatev ni mogla biti preizkušena terjatev in ločitvena pravica, prijavljena šele po tem, ko je upravitelj že vložil osnovni seznam preizkušenih terjatev – ta je bil vložen 31. 12. 2013, upnik pa je svojo terjatev in ločitveno pravico prijavil šele po tem – kot sam trdi, 26. 2. 2014. Tako že pojmovno ni mogoče, da bi preizkus terjatev vseboval kasneje prijavljeno terjatev in ločitveno pravico. Seveda tudi nikakor ni mogoče, da bi se po izdelavi osnovnega seznama preizkušenih terjatev prijavljena terjatev in ločitvena pravica nato kar vnesla v končni seznam preizkušenih terjatev. Tako preskakovanje faz preizkusa nikakor ni mogoče.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

ZFPPIPP člen 61, 61/1, 62, 62/3, 69, 69/2, 69/2-1, 65, 65/2, 66, 66/1, 66/1-1, 298, 298/3, 299, 299/3, 392, 296, 296/5, 298, 298/3, 383, 383/2, 383/2-3, 392.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.