VSL sklep II Cp 2076/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-10-12

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

sprememba tožbe - dopustnost spremembe tožbe - smotrnost

Po smrti očeta je tožnica spremenila tožbo, tako da je zahtevala še odškodnino zaradi pretrpljenih duševnih bolečin zaradi smrti bližnjega ter zaradi povrnitve materialnih stroškov v zvezi s pogrebom očeta. Gre za njeno lastno škodo, ki pa naj bi po njenih trditvah nastala kot posledica škodnega dogodka, iz katerega je plačilo odškodnine zahteval prvotni oškodovanec. Zato pritožbeno sodišče ocenjuje, da bi dopustitev spremembe tožbe bila smotrna za dokončno ureditev razmerja med strankama, saj bi bila sicer tožnica prisiljena vložiti novo tožbo, v kateri bi sodišče prav tako moralo obravnavati zdravstveno stanje pokojnega prvotnega tožnika, seveda razširjeno, saj bi ugotavljalo tudi vzročno zvezo med njegovo smrtjo in škodnim dogodkom. Te ugotovitve bi lahko podal isti strokovnjak, kot bo potreben tudi v obstoječi pravdi zaradi ugotavljanja potrebnosti tuje pomoči pokojnemu tožniku.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep v izpodbijanem drugem odstavku tako spremeni, da se dopusti sprememba tožbe z dne 30. 12. 2015 glede uveljavljanja zahtevka za plačilo odškodnine zaradi pretrpljenih duševnih bolečin zaradi smrti očeta in za plačilo odškodnine zaradi stroškov pogreba.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom dopustilo spremembo tožbe z dne 30. 12. 2015 glede povečanja zahtevka za plačilo odškodnine za tujo pomoč, medtem ko spremembe tožbe glede uveljavljanja novih zahtevkov za plačilo odškodnine za pretrpljene duševne bolečine zaradi smrti očeta in za plačilo odškodnine za stroške pogreba ni dopustilo.

2. Zoper odločitev, s katero sodišče spremembe tožbe ni dopustilo, vlaga pritožbo tožnica. Uveljavlja pritožbena razloga zmotne uporabe materialnega prava in nepopolne ter zmotne ugotovitve dejanskega stanja ter predlaga razveljavitev oziroma spremembo izpodbijanega sklepa. Meni, da bi bila dopustitev spremembe tožbe smotrna za dokončno ureditev razmerja med strankama. Toženkin oče je bil hudo poškodovan v prometni nezgodi, če bi bil še vedno živ, bi sodišče moralo izvajati obsežne dokaze, tudi z izvedencem zaradi ugotavljanja fizičnih in psihičnih bolečin, potrebne tuje pomoči in trajnih posledic. Zaslišati bi bilo treba priče in samega pokojnega. Torej bi bilo v primeru še živečega prejšnjega oškodovanca treba izvajati enako obsežne dokaze kot sedaj, ko je za posledicami nezgode umrl. Poleg tega bo sodišče v primeru, ko bo ugotavljalo obseg dejansko nudene tuje pomoči, moralo imenovati izvedenca medicinske stroke. Povsem nesmotrno bi bilo, da bi tožnica morala vlagati novo tožbo, kjer bi morala ponovno prilagati vso medicinsko dokumentacijo, nastali bi ji tudi novi pravdni stroški, sodišče pa bi bilo obremenjeno s ponovno izvedbo celotnega postopka. Z zavrnitvijo spremembe tožbe glede tožničinega zahtevka iz naslova duševnih bolečin po smrti bližnjega in nastalih materialnih stroškov v zvezi s smrtjo je sodišče povzročilo, da ne bo dokončno urejeno razmerje med strankami. Smotrnost je skozi določilo 185. člena ZPP treba gledati z vidika dokončne ureditve razmerja med strankama, ne pa z vidika smotrnosti konkretnega sodnika. Tudi načelo ekonomičnosti bi zahtevalo, da sodišče izkoristi že zbrano procesno gradivo in omogoči dokončno ureditev spora.

4. Prvi odstavek 185. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) določa, da lahko sodišče dovoli spremembo tožbe tudi v primeru, če se tožena stranka temu upira, če misli, da bi bilo to smotrno za dokončno ureditev razmerja med strankama. Pri odločitvi mora slediti načelu ekonomičnosti postopka. To načelo zahteva, da se, kadar je to mogoče, izkoristi že zbrano procesno gradivo in omogoči dokončno rešitev spora, saj bo moral v nasprotnem primeru tožnik vložiti novo tožbo, v novem postopku pa bo treba ponovno izvesti dokazni postopek. Preprečiti je treba spreminjanje tožbe proti volji toženca takrat, kadar spremenjeni zahtevek s prvotnim nima prave zveze. Sodišče mora zato v vsakem primeru posebej pretehtati, ali naj kljub toženčevemu nasprotovanju dovoli spremembo.(1)

5. V konkretni zadevi je oče tožnice vložil tožbo zaradi plačila nematerialne in materialne škode, ki mu je nastala v prometni nezgodi 10. 6. 2013, ter zaradi plačila mesečne rente. Med postopkom je tožnik umrl, pravdo pa je nadaljevala njegova hči kot edina dedinja in sedanja tožnica. Umaknila je tožbeni zahtevek na plačilo nepremoženjske škode, zvišala pa zahtevek na plačilo premoženjske škode, kar je sodišče dopustilo. Premoženjski zahtevek tožnice, pri katerem vztraja, se nanaša na materialno škodo iz naslova prevoznih stroškov, zdravstvenih storitev in tuje pomoči, v zvezi s tem pa bo sodišče moralo v nadaljevanju izvesti dokazni postopek, zaradi strokovnega vprašanja začasne in trajne izgube življenjskih sposobnosti oškodovanca in s tem povezano tujo pomočjo tudi z izvedencem medicinske stroke.

6. Po smrti očeta je tožnica spremenila tožbo, tako da je zahtevala še odškodnino zaradi pretrpljenih duševnih bolečin zaradi smrti bližnjega ter zaradi povrnitve materialnih stroškov v zvezi s pogrebom očeta. Gre za njeno lastno škodo, ki pa naj bi po njenih trditvah nastala kot posledica škodnega dogodka, iz katerega je plačilo odškodnine zahteval prvotni oškodovanec. Zato pritožbeno sodišče ocenjuje, da bi dopustitev spremembe tožbe bila smotrna za dokončno ureditev razmerja med strankama, saj bi bila sicer tožnica prisiljena vložiti novo tožbo, v kateri bi sodišče prav tako moralo obravnavati zdravstveno stanje pokojnega prvotnega tožnika, seveda razširjeno, saj bi ugotavljalo tudi vzročno zvezo med njegovo smrtjo in škodnim dogodkom. Te ugotovitve bi lahko podal isti strokovnjak, kot bo potreben tudi v obstoječi pravdi zaradi ugotavljanja potrebnosti tuje pomoči pokojnemu tožniku. Pri tehtanju, ali je sprememba tožbe dopustna, je pritožbeno sodišče upoštevalo, da so tožnico do spremembe tožbe pripeljale spremenjene okoliščine, ko je prvotni oškodovanec med postopkom umrl.

7. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in sklep v izpodbijanem drugem odstavku tako spremenilo, da je dopustilo spremembo tožbe glede novega zahtevka za plačilo odškodnine zaradi pretrpljenih duševnih bolečin zaradi smrti očeta in za plačilo odškodnine zaradi stroškov pogreba (3. točka 365. člena ZPP).

8. Odločitev o stroških pritožbenega postopka je sodišče pridržalo za končno odločbo, ko bo znan uspeh strank v pravdi.

Op. št. (1): Primerjaj: Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 2. knjiga, komentar k 185. členu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.