TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep II Cp 2055/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-11-07

gospodarski spor - pristojnost za gospodarske spore

Prvostopenjsko sodišče je pravilno odločilo in obrazložilo, da gre za gospodarski spor, ker je tožeča stranka zavod, tožena pa samostojna podjetnica in gre za spor v zvezi z njeno dejavnostjo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom se je okrajno sodišče izreklo za stvarno nepristojno za odločanje v tej zadevi in sklenilo, da bo po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Ljubljani.

2. Zoper sklep se pritožuje toženka in navaja dejstva glede sporne terjatve, odločitvi o pristojnosti pa vsebinsko ne nasprotuje in v zvezi z izpodbijano odločitvijo tudi ne podaja nobenega predloga.

4. Izpodbijani sklep je pravilen in zakonit. Prvostopenjsko sodišče je pravilno odločilo in obrazložilo, da gre za gospodarski spor, ker je tožeča stranka zavod, tožena pa samostojna podjetnica in gre za spor v zvezi z njeno dejavnostjo (481. čl. ZPP). Ker so za gospodarske spore pristopna okrožna sodišča (30. čl. ZPP), se je okrajno sodišče pravilno izreklo za nepristojno.

5. Glede na navedeno je bilo treba pritožbo zavrniti in izpodbijani sklep v skladu z 2. tč. 365. čl. ZPP potrditi. Na podlagi 366.a čl. ZPP sem o tem odločila višja sodnica posameznica.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep Cp 451/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-12-08

začasni zastopnik - zavrženje tožbe - založitev stroškov

Tožnica ni podala predlog, naj se tožencu postavi začasni zastopnik. Zato rok za založitev stroškov zanj ni mogel izteči.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje 10. 3. 2016 zavrglo tožbo. Opirajoč se na peti odstavek 82. člena(1) Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je utemeljilo, da tožnica v danem roku naloženega ji zneska ni plačala, niti ni predložila odločbe o odobreni brezplačni pomoči.

2. Sklep s pravočasno pritožbo izpodbija tožnica. Uveljavlja pritožbene razloge bistvene kršitve določb pravdnega postopka, zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da je za zamudo roka kriva Služba za brezplačno pravno pomoč, ki je pravdno sodišče prepozno obvestila, da je bilo tožničini prošnji ugodeno. Predlaga razveljavitev in vrnitev zadeve v ponovno sojenje.

4. Pritožbeno je sporno le, ali je potekel rok, v katerem bi morala tožnica založiti predujem.

5. Iz zapisnika o naroku z dne 12. 11. 2015 izhaja, da je tožnica potem, ko jo je sodnica poučila, da bi bilo zaradi varovanja njenih koristi potrebno tožencu postaviti začasnega zastopnika, navedla, da bo podala prošnjo za brezplačno pravno pomoč. Sodnica ji je nato naložila, da mora v roku 30 dni plačati predujem za začasnega zastopnika v višini 500,00 EUR, ter jo še poučila, da bo „v nasprotnem primeru sodišče štelo, da nima interesa, da se tožencu postavi začasni zastopnik in bo v skladu s tem izdan sklep“.

6. Po prvem odstavku 82. člena ZPP sodišče lahko postavi toženi stranki začasnega zastopnika le na predlog tožeče stranke.

7. Ker tožnica ni podala predloga, da naj se tožencu postavi začasni zastopnik, se izkaže, da rok za založitev stroškov za začasnega zastopnika ni mogel izteči. Šele, če bi tožnica predlagala postavitev začasnega zastopnika, bi lahko sodišče v primeru, ko tožnica v danem roku ne bil založila predujma zanj, tožbo zavrglo.

8. Glede na to, da niso bili izpolnjeni pogoji za zavrženje tožbe, je bilo potrebno pritožbi ugoditi in izpodbijani sklep razveljaviti (3. točka 365. člena ZPP).

Op. št. (1): Po petem odstavku 82. člena ZPP sodišče zavrže tožbo, če tožeča stranka pravočasno ne založi stroškov začasnega zastopnika.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

UPRS sklep I U 1655/2015, enako tudi sklep I U 47/2016
VSK sklep I Cp 255/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-04-29

oprostitev plačila sodne takse - obročno plačilo sodne takse - preživninska obveznost

Starši nimajo preživninske obveznosti do polnoletnih otrok, razen v primeru, če se ti šolajo.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugodilo predlogu tožene stranke za obročno plačilo sodne takse za pritožbo in ji naložilo, da sodno takso v skupni višini 72,00 EUR plača v štirih zaporednih mesečnih obrokih, kot je to določno opredeljeno v izreku sklepa.

2. Zoper sklep se je tožena stranka pritožila. Meni, da bi sodišče moralo kot družinskega člana upoštevati tudi vzdrževanega sina, ki prestaja kazen zapora. Zakonske predpise je treba pošteno in pravično uporabljati. Kot mati je sina dolžna v teh okoliščinah vzdrževati. V istem postopku je bila že oproščena plačila sodne takse ter je bil sin T. upoštevan kot vzdrževani družinski član. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, odpravi sklep in plačilni nalog za plačilo sodne takse.

4. V tej zadevi je sodišče prve stopnje izdalo sodbo, zoper katero se je tožena stranka pritožila. Toženi stranki je bil zato poslan plačilni nalog za plačilo sodne takse 72,00 EUR za pritožbo, vložila je ugovor in predlagala oprostitev plačila sodnih taks za pritožbo zoper sodbo. Sodišče prve stopnje je s sklepom 22.11.2011 predlog zavrnilo, pritožba je bila s strani Višjega sodišča v Kopru, sklep Cp 312/2012 z dne 4.5.2012 zavrnjena. Višje sodišče v Kopru je že tedaj v razlogih sklepa med drugim pojasnilo, da starši nimajo preživninske obveznosti do polnoletnih otrok, razen v primeru, če se ti šolajo. Kljub pravnomočnosti tega sklepa je sodišče prve stopnje z izpodbijanim sklepom ponovno odločalo o predlogu toženke za obročno plačilo in mu ugodilo. Toženka je v vlogi 30.12.2015 namreč predlagala, da se ji dovoli plačilo takse 72,00 EUR v štirih mesečih obrokih. Glede na navedeno je jasno, da toženka s pritožbo ne mora uspeti, saj je njenemu ponovnemu predlogu za plačilo takse v štirih obrokih v celoti ugodeno. Pritožbeno sodišče je iz navedenih razlogov neutemeljeno pritožbo zavrnilo, saj tudi kršitev, na katere po uradni dolžnosti pazi, ni zasledilo, in sklep potrdilo (drugi odstavek 350. člena in 2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep I Ip 452/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-05-04

izvršljiva sodna poravnava - potrdilo o izvršljivosti - zapadlost terjtve

Potrdilo o izvršljivosti ni pogoj za izvršljivost sodne poravnave.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Upnik nosi sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje: - zavrnilo ugovor dolžnika z dne 16.10.2015 (I. točka izreka) in - naložilo dolžniku, da plača izvršilne stroške v višini 127,00 EUR na račun Okrožnega sodišča v Ljubljani v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper navedeni sklep v celoti je dolžnik po pooblaščenki vložil pritožbo. Navaja, da je v navedeni zadevi sklep o izvršbi izdan na podlagi sodbe oz. sodne poravnave, ki pa bi morala imeti klavzulo izvršljivosti. Ker je nima, je predmetni izvršilni naslov neizvršljiv, zato je treba sklep o izvršbi razveljaviti. S sklepom o izvršbi je bilo upnikovemu predlogu za izvršbo ugodeno na način, da je sklep o izvršbi izdan za terjatve, ki nimajo osnove v izvršilnem naslovu in je tudi iz tega razloga treba razveljaviti sklep o izvršbi. Zato predlaga, da se se izpodbijani sklep razveljavi in vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje, upniku pa naloži plačilo stroškov tega postopka.

3. Upnik je na pritožbo odgovoril. Prereka pritožbene navedbe in predlaga zavrnitev pritožbe ter potrditev izpodbijanega sklepa. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

5. Upnik je svoj predlog za izvršbo temeljil na sklenjeni sodni poravnavi (priloga A2). Izvršljiva sodna poravnava je izvršilni naslov (1. točka prvega odstavka 17. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju: ZIZ). Kdaj je ta izvršljiva pa določa 20. člen ZIZ. Glede na navedeno določbo, pogoj za izvršljivost sodne poravnave ni potrdilo o izvršljivosti, saj se zapadlost terjatve v skladu z drugim odstavkom 20. člena ZIZ dokazuje z zapisnikom o sodni poravnavi, javno listino ali po zakonu overjeno listino. Upoštevaje, da je upnik izvršilnemu predlogu priložil fotokopijo sodne poravnave (1), iz katere izhaja njena izvršljivost, je zadostil zahtevi iz petega odstavka 40. člena ZIZ. Zato je pravno zmotna ugovorna trditev, da bi morala biti sodna poravnava opremljena s klavzulo izvršljivosti.

6. Trditev, da je bilo s sklepom o izvršbi upnikovemu predlogu za izvršbo ugodeno na način, da je sklep o izvršbi izdan za terjatve, ki nimajo osnove v izvršilnem naslovu, predstavlja nedopustno pritožbeno novoto (337. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), zato ne terja odgovora pritožbenega sodišča.

7. Glede na vse navedeno je bilo treba neutemeljeno pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

8. Upnik nosi sam svoje stroške pritožbenega postopka, saj ZIZ v zadevi kot je obravnavna, odgovora na pritožbo ne predvideva (četrti odstavek 9. člena ZIZ).

op. št. 1: Ta je opremljena z žigom sodišča in žigom, da je prepis soglasen z izvirnikom ter s podpisom pristojne sodne osebe.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep CDn 106/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-05-17

Nataša Butina Mrakič (preds.), Boženka Felicijan Hladnič (poroč.), Sabina Vrčon

predznamba - opravičitev predznambe - rok

V tretjem odstavku 53. člena ZZK-1 je jasno določeno, da se zadnji dan roka iz drugega odstavka vpiše pri vpisu predznamovane pravice v zemljiško knjigo.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Zemljiškoknjižna sodniška pomočnica je v obravnavani zadevi s sklepom Dn 274028/2014 z dne 31.8.2015 dovolila vknjižbo predznambe lastninske pravice pri nepremičninah, ki so navedene v uvodu tega sklepa.

2. Zoper sklep je predlagatelj vložil ugovor, v katerem je navajal, da v sklepu ni določen rok za opravičbo predznambe. Predlagal je spremembo sklepa, in sicer tako, da se v sklepu predlagatelju določi tudi rok za opravičbo predznambe. Prvostopenjsko sodišče je ugovor predlagatelja zavrnilo in pojasnilo, da zemljiškoknjižno sodišče pri dovolitvi predznambe ne določi roka v katerem je potrebno predznambo opravičiti.

3. Zoper takšno odločitev se iz vseh pritožbenih razlogov po pooblaščenki pritožuje predlagatelj, ki pritožbenemu sodišču predlaga, da njegovi pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da predlagatelju določi rok dveh mesece, v katerem mora predznambo opravičiti z vložitvijo tožbe oz. kakšnega drugega dejanja.

5. V obravnavani zadevi je zemljiškoknjižna sodniška pomočnica skladno z določbo 3. točke prvega odstavka 49. člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju: ZZK-1) dovolila predznambo vknjižbe lastninske pravice na podlagi neoverjene kupoprodajne pogodbe. Rok za opravičitev predznambe je urejen v 53. členu, in sicer mora oseba, v korist katere je bila dovoljena predznamba na podlagi listine iz 3. točke prvega odstavka 49. člena, v dveh mesecih od vpisa predznamovane pravice v zemljiško knjigo: 1. bodisi predlagati vknjižbo te pravice v vrstnem redu predznamovane pravice na podlagi zemljiškoknjižnega dovolila, ki izpolnjuje pogoje za vknjižbo; 2. bodisi vložiti tožbo, s katero zahteva izdajo sodbe iz 4. ali 5. točke prvega odstavka 40. člena tega zakona. V tretjem odstavku 53. člena pa je jasno določeno, da se zadnji dan roka iz prejšnjega odstavka vpiše pri vpisu predznamovane pravice v zemljiško knjigo. Po prvem odstavku 177. člena ZZK-1 se izvedejo vpisi v informatizirano glavno knjigo na podlagi pravnomočnega sklepa o dovolitvi vpisa. Prvostopenjsko sodišče je o predlogu za predznambo vknjižbe lastninske pravice odločalo s sklepom z dne 31.8.2015. S tem sklepom je vpis dovolilo. V informatizirano glavno knjigo pa bo sklep o dovolitvi vpisa izvedlo po pravnomočnosti tega sklepa. Ob izvedbi pravnomočnega sklepa o dovolitvi predznambe vknjižbe lastninske pravice pa bo računalniška aplikacija avtomatično izračunala zadnji dan za opravičitev predznambe. Ta dan pa bo razviden iz izpiska iz zemljiške knjige.

6. Na podlagi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbo predlagatelja zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep I Cp 492/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-10-18

izostanek z naroka - odsotnost odvetnika - nepričakovana bolezen stranke - zdravniško potrdilo - javna listina

Gre za obrazec predpisan s Pravilnikom o obrazcu zdravniškega potrdila o upravičeni odsotnosti z naroka glavne obravnave ali drugega procesnega dejanja pred sodiščem, ki ga je izdal na podlagi določila drugega odstavka 80.a člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju minister za zdravje. Gre torej za javno listino v smislu določila prvega odstavka 254. člena ZPP.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje pravdni postopek ustavilo.

2. Tak sklep izpodbija tožeča stranka. Uveljavlja vse pritožbene razloge iz prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlaga razveljavitve sklepa.

3. Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Neutemeljena so pritožbena izvajanja glede upravičene odsotnosti pooblaščenca tožnica - odvetnika z naroka za glavno obravnavo. Odvetnik mora v okviru svoje dejavnosti zagotoviti zastopanje stranke tudi v primeru svoje zadržanosti, saj bi bilo v nasprotnem primeru delo sodišča bistveno oteženo. Izjema velja le v primerih, ko stranka izrecno želi le zastopanje določenega odvetnika, vendar je glede tega premalo trditev, da stranka to želi, ampak je potrebna bolj podrobna obrazložitev in je tak razlog mogoče uveljaviti le v zelo zapletenih zadevah.

6. Utemeljena pa je pritožba, ki se nanaša na opravičilo stranke z naroka za glavno obravnavo.

7. Tožeča stranka je sodišču po faxu, ki ga je oddala na pošti poslala opravičilo v katerem je prosila za preložitev naroka in navedla, da za preložitev prosi zaradi nepričakovane bolezni. Skupaj z opravičilom je poslala tudi zdravniško potrdilo o opravičeni odsotnosti z naroka glavne obravnave ali drugega procesnega dejanja pred sodiščem Zdravstvenega doma z dne 19. 11. 2015. Gre za obrazec predpisan s Pravilnikom o obrazcu zdravniškega potrdila o upravičeni odsotnosti z naroka glavne obravnave ali drugega procesnega dejanja pred sodiščem, ki ga je izdal na podlagi določila drugega odstavka 80.a člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju minister za zdravje. Gre torej za javno listino v smislu določila prvega odstavka 254. člena ZPP, ki jo je izdala v predpisani obliki organizacija pri izvajanju javnega pooblastila. Javna listina dokazuje resničnost tistega, kar se v njej potrjuje. Gre torej za domnevo resničnosti tega kar je v javni listini potrjeno, zato tega ni mogoče ovreči brez dokazila, da taka listina potrjuje nekaj neresničnega in bi moralo sodišče, v kolikor bi menilo, da je bila tožnica sposobna priti na obravnavo, v zdravstvenem domu preveriti resničnost zapisa.

8. Odločitev pritožbenega sodišča temelji na določilu 3. točke 365. člena ZPP in tretjega odstavka 165. člena ZPP.

ZPP člen 115, 115/2, 254, 254/1. ZZVZZ člen 80a, 80a/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep Cpg 270/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-10-25

zavrženje prepoznega predloga za oprostitev sodnih taks za pritožbo - rok za dopolnitev predloga - fikcija vročitve

Edini relevanten datum za potek rokov je datum, ki je zapisan na obvestilu, puščenem v predalčniku. Rok za dopolnitev predloga se je upravičeno štel od tega datuma dalje.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi, zadeva pa vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrožno sodišče v Kopru v ponovljenem postopku kot prepoznega zavrglo predlog za oprostitev sodnih taks za pritožbo.

2. Zoper sklep se prva toženka pritožuje. Meni, da so opravljene poizvedbe na pošti brezpredmetne, saj je odločilen le datum na obvestilu o prejetem pismu. Gre za edini datum, na katerega se lahko naslovnik, ki mu je bila pošta vročena s fikcijo, zanese in upošteva pri ugotavljanju datuma, ko se mu rok za vložitev predloga izteče. Datum 9.4.2016 je poleg tega napačen, saj pošta pisanj na soboto ne vroča in je bil datum 11.4.2016 povsem pravilno zapisan.

4. V tej zadevi je v spisu vročilnica, na kateri je kot datum poizkušane vročitve zapisan datum 9.4.2016. Prva toženka je pritožbi zoper prvi sklep o zavrženju priložila fotokopije obvestila o prejetem pisanju, kjer je zapisan datum 11.4.2016. Pritožbeno sodišče je sodišču prve stopnje zato naložilo, da se opredeli do dokazov prve toženke. Ob preverjanju je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je pri pošti prišlo do pomote in da bi moral biti zapisan datum 9.4.2016, dejansko pa je bil na obvestilu, puščenem naslovniku napačno zapisan datum 11.4.2016. Če je tako, je odločitev sodišča prve stopnje, ki je ponovno zavrglo predmet napačna. Pritožbeno sodišče pritrjuje prvi toženki, da je za potek rokov edino relevanten datum, ki je zapisan na obvestilu, puščenem v predalčniku in da se je upravičeno rok za dopolnitev predloga štel od tega datuma dalje. Ker je bil predlog dopolnjen pravočasno, je bilo treba pritožbi ugoditi, sklep razveljaviti, zadevo pa vrniti sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku), v katerem bo moralo predlog obravnavati ob upoštevanju dopolnitve.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep Cpg 181/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-06-23

odlog plačila sodne takse - obročno plačilo sodne takse - umik tožbe

Ker je odlog plačila sodne takse (ali obročno plačilo sodne takse) ena od oblik taksne oprostitve, v konkretnem primeru domneva umika tožbe ne more nastopiti.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep sodišča prve stopnje razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. V predmetni zadevi je za odločanje v pritožbi, na podlagi sklepa predsednika Vrhovnega sodišča RS, Su 877/2015, z dne 17.2.2016, pristojno Višje sodišče v Kopru.

2. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se tožba šteje za umaknjeno in se pravdni postopek ustavi.

3. Zoper ta sklep se iz vseh pritožbenih razlogov pritožila tožeča stranka po svojem pooblaščencu in predlagala pritožbenemu sodišču, da izpodbijani sklep razveljavi. V pritožbi opozarja, da se sodišče prve stopnje napačno sklicuje na tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Ta določba ureja pravno situacijo, ko stranka ne plača sodne takse v roku, ki ga določa nalog za plačilo sodne takse in ni pogoja za oprostitev, odlog ali obročno plačilo. V konkretnem primeru pa je sodišče prve stopnje tožeči stranki odložilo plačilo sodne takse in zato 105.a člen ZPP sploh ne pride v poštev.

4. Pritožba tožeče stranke je utemeljena.

5. Sodišče prve stopnje je v obravnavani zadevi 29.5.2015 izdalo plačilni nalog, s katerim je tožečo stranko pozvalo, da v 15-ih dneh od vročitve naloga plača sodno takso za gospodarski postopek po tarifni štev. 1111 Zakona o sodnih taksah (ZST-1)v znesku 8.175,00 EUR. Tožeča stranka je predlagala sodišču prve stopnje, da ji omenjeno plačilo sodne takse odloži, nakar je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 1.7.2015 odločilo, da se tožeči stranki plačilo sodne takse za postopek pred sodiščem prve stopnje v znesku 8.175,00 EUR odloži do 31.1.2016.

6. Če v roku iz prvega odstavka 105.a člena ZPP sodna taksa za vlogo iz prvega odstavka omenjenega člena ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga (v konkretnem primeru tožba) umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP). V konkretnem primeru pa tudi po oceni pritožbenega sodišča omenjene zakonske določbe ni mogoče uporabiti, saj je sodišče prve stopnje tožeči stranki odložilo plačilo sodne takse za gospodarski postopek po tarifni štev. 1111 ZST-1 v znesku 8.175,00 EUR, na kar upravičeno opozarja obravnavana pritožba. Ker je odlog plačila sodne takse (ali obročno plačilo sodne takse) ena od oblik taksne oprostitve, v konkretnem primeru domneva umika tožbe ne more nastopiti (1).

7. Iz teh razlogov je pritožbeno sodišče pritožbi tožeče stranke ugodilo in razveljavilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP).

------------------------------------------

op. št. 1: Enako odločba Višjega sodišča RS; VSL sklep II Cpg 1592/2015.

ZPP člen 105a, 105a/1, 105a/3. ZST-1 člen 11.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep I Cp 1063/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-10-18

Vesna Rezar (preds.), Nina Vidic (poroč.), Jasminka Pen

zavrženje ugovora zoper sklep o začasni odredbi - prepozen ugovor - odločanje sodišča v času sodnih počitnic v nujnih zadevah - tek roka za ugovor

Na podlagi določila prvega odstavka 83. člena ZS odločajo sodišča v času sodnih počitnic, to je od 15. 7. do 15. 8. samo v nujnih zadevah. Po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZS so nujne zadeve tudi postopki v zadevah zavarovanja, kamor sodijo tudi začasne odredbe. Za zadeve, ki so nujne, torej tudi za sklep o začasni odredbi procesni roki tečejo tudi v času sodnih počitnic (drugi odstavek 83. člena ZS). Tega določila ni mogoče razumeti drugače kot da je rok za ugovor zoper začasno odredbo, ki jo je tožena stranka prejela 25. 7. 2016 začel teči 26. 7. 2016 in je iztekel 2. 8. 2016. Ugovor vložen 16. 8. 2016 je tako prepozen in ga je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo.

Pritožba se  zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugovor tožene stranke zoper sklep o začasni odredbi z dne 8. 7. 2016 kot prepozen zavrglo.

2. Tak sklep s pravočasno pritožbo izpodbija tožena stranka. Uveljavlja pritožbena razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava s predlogom razveljavitve izpodbijanega sklepa in vrnitve zadeve sodišču prve stopnje v novo odločanje.

4. Toženki je bil, kakor pravilno ugotavlja sodišče prve stopnje in tudi pritožbeno ni sporno, izpodbijani sklep o začasni odredbi vročen 25. 7. 2016. Toženec je ugovor zoper ta sklep vložil 16. 8. 2016. Rok za ugovor je 8 dni, kar je pravilno zapisalo tudi sodišče prve stopnje v pravnem pouku.

5. Na podlagi določila prvega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) odločajo sodišča v času sodnih počitnic, to je od 15. 7. do 15. 8. samo v nujnih zadevah. Po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZS so nujne zadeve tudi postopki v zadevah zavarovanja, kamor sodijo tudi začasne odredbe. Za zadeve, ki so nujne, torej tudi za sklep o začasni odredbi procesni roki tečejo tudi v času sodnih počitnic (drugi odstavek 83. člena ZS). Tega določila ni mogoče razumeti drugače kot da je rok za ugovor zoper začasno odredbo, ki jo je tožena stranka prejela 25. 7. 2016 začel teči 26. 7. 2016 in je iztekel 2. 8. 2016. Ugovor vložen 16. 8. 2016 je tako prepozen in ga je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo.

6. Pritožbeni razlogi niso podani, pritožbeno sodišče pa ob uradnem preizkusu zadeve tudi ni našlo tistih bistvenih kršitev določb postopka, na katere mora paziti po uradni dolžnosti, zato je na podlagi določila 2. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

7. Izrek o stroških je odpadel, ker niso bili priglašeni.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.