VSL sklep II Cp 98/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-02-03

Katarina Parazajda (preds.), Blanka Javorac Završek (poroč.), Brigita Markovič

vložitev revizije - pooblastilo odvetniku - novo pooblastilo - predlog za vrnitev v prejšnje stanje - nesklepčnost predloga

Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve. Smisel zahteve po predložitvi novega pooblastila je v zagotovitvi možnosti posebnega preudarka stranke pred vložitvijo izrednega pravnega sredstva.

Dejstvo, da vloženi reviziji ni bilo priloženo novo pooblastilo, ne pomeni zamude roka za opravo nekega pravnega dejanja. Tak predlog za vrnitev v prejšnje stanje ni sklepčen.

Pritožbi se zavrneta in se izpodbijana sklepa potrdita.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z 9. 6. 2015 zavrglo revizijo tožene stranke z 28. 5. 2015. S sklepom s 6. 7. 2015 pa je zavrglo predlog tožene stranke za vrnitev v prejšnje stanje.

2. Zoper oba sklepa se pritožuje tožena stranka. V pritožbi zoper sklep z 9. 6. 2015, s katerim je sodišče zavrglo revizijo tožene stranke, navaja, da pooblastilo, ki se nahaja v spisu, zajema tudi pooblastilo za vložitev revizije. V pooblastilu je v 4. vrstici prvega odstavka izrecno navedeno, da je pooblastilo dano tudi za izredna pravna sredstva, kar pomeni tudi za revizijo. Poleg tega sodišče tožene stranke ni pozvalo na dopolnitev vloge, kar bi moralo storiti v skladu s prvim odstavkom 108. člena ZPP. Z odločbo Ustavnega sodišča U-I 200/02 z 20. 5. 2010, je bil razveljavljen drugi odstavek 108. člena ZPP. Zato mora sodišče pozvati tudi odvetnike na dopolnitev morebitne nepopolne vloge. V zvezi s petim odstavkom 98. člena ZPP pa navaja, da se ta nanaša le na primere, ko ni nikakršnega pooblastila za vložitev izrednega pravnega sredstva, in ne na primere, ko mora stranka dopolniti pooblastilo z novim datumom. Ta določba po stališču Ustavnega sodišča oži ustavno pravico do poštenega sojenja in sodnega varstva ter načelo enakega obravnavanja pravic, zato jo je potrebno razlagati restriktivno.

3. V pritožbi zoper sklep s 6. 7. 2015, s katerim je sodišče zavrglo predlog tožene stranke za vrnitev v prejšnje stanje, pa navaja, da je nezakonito stališče prvostopenjskega sodišča, da ni dovoljen predlog za vrnitev v prejšnje stanje tožene stranke, ker ni bilo zamujeno procesno dejanje, saj predložitev pooblastila po mnenju sodišča ni procesno dejanje. Tudi predložitev pooblastila je pravno dejanje kot to opredeljuje 116. člen ZPP, zato bi moralo sodišče dopustiti obravnavo predloga za vrnitev v prejšnje stanje. Odločitev sodišča pomeni samovoljno oženje pomena 116. člena ZPP.

4. Tožeča stranka je na pritožbo tožene stranke zoper sklep s 6. 7. 2015 odgovorila in v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev.

6. Po določilu drugega odstavka 95. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora odvetnik za vložitev izrednih pravnih sredstev predložiti novo pooblastilo. Pooblastilo mora biti na podlagi prvega odstavka 98. člena predloženo pri prvem pravdnem dejanju. Če pooblaščenec ne predloži pooblastila, sodišče po petem odstavku 98. člena ZPP pravno sredstvo zavrže.(1)

7. Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve. Smisel zahteve po predložitvi novega pooblastila je v zagotovitvi možnosti posebnega preudarka stranke pred vložitvijo izrednega pravnega sredstva.(2)

8. V spisu se nahaja pooblastilo tožene stranke pooblaščencu s 27. 9. 2010 (B1), ki ga je stranka priložila k odgovoru na tožbo. Ker je bila revizija tožene stranke vložena 28. 5. 2015, odločitev o tožbenem zahtevku po podlagi pa je postala pravnomočna z vmesno sodbo višjega sodišča 15. 4. 2015, to pomeni, da pooblastilo z 27. 9. 2010 ni novo v smislu določila 95. člena ZPP. Neutemeljena je  pritožbena navedba,  da je že iz vsebine pooblastila razvidno, da je to dano tudi za izredna pravna sredstva. Za vložitev izrednega pravnega sredstva (revizije) bi moralo biti predloženo novo pooblastilo.

9. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi se strank ne poziva k popravi vlog ali predložitvi pravilnih pooblastil, zato je prvostopenjsko sodišče ravnalo pravilno, ko je revizijo zavrglo (peti odstavek 98. člena ZPP). Neutemeljena je zato pritožbena navedba, da bi moralo sodišče pozvati stranko na popravo in sklicevanje na odločbo U-I 200/02 z 20. 5. 2010 s katero je Ustavno sodišče razveljavilo drugi odstavek 108. člena ZPP, ki je določal sankcijo za neizpolnjevanje procesne predpostavke popolne in razumljive vloge, ki jo je vložil odvetnik.

10. Po prvem odstavku 116. člena ZPP dovoli sodišče stranki na njen predlog, da opravi procesno dejanje pozneje, če je zamudila narok ali rok za kakšno pravno dejanje in je zaradi tega izgubila pravico opraviti to dejanje, če sodišče spozna, da je stranka zamudila narok oziroma rok iz upravičenega razloga.

11. Predlog za vrnitev v prejšnje stanje je tožena stranka utemeljevala s sklicevanjem na odsotnost tožene stranke, saj naj v času od 10. 5. do 17. 6. 2015, ko je tekel rok za vložitev revizije, ne bi bila v Sloveniji, marveč je pooblaščencu po telefonu sporočila, naj vloži revizijo. Glede na take navedbe je pravilen zaključek prvostopenjskega sodišča, da v predlogu za vrnitev v prejšnje stanje ni zatrjevana zamuda pri opravi kakšnega pravnega dejanja. Vsebina predloga za vrnitev v prejšnje stanje je opravičevanje nepredložitve novega pooblastila odvetniku za vložitev izrednega pravnega sredstva iz razloga odsotnosti stranke v roku za vložitev revizije. Prvostopenjsko sodišče je pravilno ocenilo, da dejstvo, da vloženi reviziji ni bilo priloženo novo pooblastilo, ne pomeni zamude roka za opravo nekega pravnega dejanja. Tak predlog za vrnitev v prejšnje stanje ni sklepčen. Novo pooblastilo odvetniku za revizijo ni bilo predloženo z zamudo, oziroma nepredložitev pooblastila ne predstavlja zamude pri opravi pravnega dejanja. Pritožbeni očitki o ozkem tolmačenju določila 116. člena ZPP niso utemeljeni.

12. Ker uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani, prav tako niso podani razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, je bilo potrebno pritožbi zavrniti in izpodbijana sklepa potrditi (drugi odstavek 365. člena ZPP).

Op. št. (1): Ustavno sodišče je peti odstavek 98. člena ZPP razveljavilo, kolikor se nanaša na postopek s pravnim sredstvom pritožbe; odločba U-I-74/14 s 17. 6. 2015.

Op. št. (2): Primerjaj sklep VS RS X Ips 46/2015.

ZPP člen 95, 95/2, 98, 98/1, 98/5, 108, 108/2, 116, 116/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.