VSL sklep Cst 766/2015
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-12-22

Andreja Strmčnik Izak (preds.), Mateja Levstek (poroč.), Irena Dovnik

prisilna poravnava - predlog prisilne poravnave z zmanjšanjem in odložitvijo zapadlosti terjatev - potrditev prisilne poravnave - pritožbeni razlogi - razlogi za ugovor proti vodenju postopka prisilne poravnave

ZFPPIPP ne omejuje ponudbe za zmanjšanje plačila, na upnikih pa je odločitev, ali bodo tako ponudbo sprejeli. Odločitev je bila sprejeta z veliko večino (97,685 % ponderiranih zneskov terjatev upnikov navadnih terjatev), s tem pa je prisilna poravnava postala prisilna tudi za upnike, ki take odločitve ne podpirajo. Dejstva, da bi dolžnik lahko terjatve poplačal v večjem deležu ali krajšem roku, je treba uveljavljati z ugovorom proti vodenju postopka prisilne poravnave.

Upnik bi lahko uspešno uveljavil le razloge, ki se nanašajo na potrditev prisilne poravnave, torej v zvezi z dejstvi, ki jih je sodišče prve stopnje ugotavljalo v izpodbijanem sklepu.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom potrdilo prisilno poravnavo.

2. Zoper navedeni sklep se je upnik pravočasno pritožil. Navaja, da ocenjuje, da bi lahko bilo poplačilo navadnih upnikov višje od 50 % in v krajšem časovnem obdobju, kot je bilo ponujeno v prisilni poravnavi, ker dolžnik dobro posluje in razpolaga z dovolj denarnimi sredstvi, kot je razvidno iz rednih poročil dolžnika.

3. Upravitelj in dolžnik sta na pritožbo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Predlog prisilne poravnave je predlog upnikom, da pristanejo na zmanjšanje svojih navadnih terjatev in oziroma odložitev rokov za njihovo plačilo (1. odstavek 143. člena ZFPPIPP). ZFPPIPP ne omejuje ponudbe za zmanjšanje plačila, na upnikih pa je odločitev, ali bodo tako ponudbo sprejeli. Odločitev je bila sprejeta z veliko večino (97,685 % ponderiranih zneskov terjatev upnikov navadnih terjatev), s tem pa je prisilna poravnava postala prisilna tudi za upnike, ki take odločitve ne podpirajo. Dejstva, da bi dolžnik lahko terjatve poplačal v večjem deležu ali krajšem roku, je treba uveljavljati z ugovorom proti vodenju postopka prisilne poravnave (1. in 2. točka 172. člena ZFPPIPP), ki ga je treba vložiti v roku 3 mesecev po objavi oklica o začetku postopka prisilne poravnave (1. odstavek 173. člena ZFPPIPP) oziroma v roku 15 dni po objavi spremembe načrta finančnega prestrukturiranja (2. odstavek 174. člena ZFPPIPP). Tak ugovor v roku ni bil vložen in tega tudi ni mogoče uveljavljati s pritožbo zoper sklep o potrditvi prisilne poravnave. Upnik bi lahko uspešno uveljavil le razloge, ki se nanašajo na potrditev prisilne poravnave, torej v zvezi z dejstvi, ki jih je sodišče prve stopnje ugotavljalo v izpodbijanem sklepu.

6. Odločitev sodišča prve stopnje je tako pravilna, zato je višje sodišče ob ugotovitvi, da sodišče prve stopnje tudi ni naredilo nobene kršitve, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (350. člen ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, pri čemer se pravila ZPP smiselno uporabljajo na podlagi 1. odstavka 121. člena ZFPPIPP), pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

ZFPPIPP člen 143, 143/1, 172, 172-1, 172-2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.