VSL sklep I Cp 1680/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-10-19

Barbka Močivnik Škedelj (preds.), mag. Gordana Ristin (poroč.), Barbara Žužek Javornik

prekinitev postopka - razdružitev solastnine

Ker iz spisa izhaja, da je sodišče prve stopnje že dve leti nazaj prekinilo nepravdni postopek, ki teče zaradi razdružitve solastnine zato, da bi lahko nasprotni udeleženec vložil tožbo na ugotovitev večjega solastninskega deleža, pa tožbe ni vložil, ne more v nadaljevanju postopka še enkrat prekiniti nepravdnega postopka iz istega razloga z istim napotitvenim sklepom. Drugi odstavek 10. člena ZNP je jasen in zato mora sodišče postopek nadaljevati.

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

1. Sodišče prve stopnje je prekinilo nepravdni postopek zaradi delitve solastnine in nasprotnega udeleženca napotilo na pravdo zaradi ugotovitve večjega solastninskega deleža. V primeru, da tožba ne bi bila vložena, bi sodišče odločalo dalje.

2. Proti temu sklepu vlaga pritožbo predlagajoča stranka in uveljavlja vse tri pritožbene razloge. Sodišče prve stopnje je že 10. 10. 2014 prejelo sklep, s katerim je prekinilo nepravdni postopek in napotilo nasprotnega udeleženca, da v roku 60 dni po pravnomočnosti vloži tožbo na višji solastninski delež. Tudi v tem sklepu je pisalo, da če ne bo vložil tožbe, bo sodišče nadaljevalo postopek ne glede na ugovore in zahtevke, zaradi katerih je bila stranka napotena na pravdo. Sklep je postal pravnomočen 29. 10. 2014 in 60 dnevni rok je potekel 28. 12. 2014. Sedaj pa sodišče ponovno sprejme sklep, ko bi moralo nadaljevati postopek. Nasprotni udeleženec ni vložil tožbe. Sedaj pa sodišče ponovno odloča. Pritožnik je ugovarjal izdaji tega sklepa in to uveljavljal kot procesno kršitev. Sodišče je ravnalo v nasprotju z drugim odstavkom 10. člena ZNP. Postopek teče že od 2013 in se ni nič zgodilo. Nesprejemljiva je obrazložitev sodišča, da je tekel vzporedni postopek za pripravo mediacije. Sklep o napotitvi na mediacijo je bil sprejet 30. 12. 2014, to je po poteku roka za vložitev tožbe. Sodišče je spregledalo, da je neuspešni postopek mediacije bil zaključen 31. 9. 2015 in da je takrat nasprotni udeleženec vedel, da sporazuma ne bo in ni vložil tožbe.

3. Na vročeno pritožbo nasprotni udeleženec ni odgovoril.

5. Pritožnik utemeljeno opozarja, da je sodišče prve stopnje zmotno uporabilo 10. člen ZNP (Zakon o nepravdnem postopku), ki je v tem primeru materialnopravne narave. Sodišče prve stopnje je z identično napotitvijo prekinilo postopek že s sklepom z dne 10. 10. 2014, ki je postal pravnomočen 29. 10. 2014 (list. št. 53). Kot pravilno ugotavlja pritožba, je 60 dnevni rok za vložitev tožbe po prvem napotitvenem sklepu potekel 28. 12. 2014 in nasprotni udeleženec tožbe ni vložil. Res je, da sta nato pravdni stranki poskusili mediacijo, ki bi jo sicer morali zaključiti v 3 mesečnem roku. Vendar iz spisa izhaja, da je bil postopek mediacije neuspešen in tedaj se postopek nadaljuje. Ker je 60 dnevni rok že iztekel po prvem sklepu in to pred mediacijo, je nepomembno, kdaj je bila mediacija zaključena. Sodišče je 13. 4. 2016 opravilo narok in ponovno poskušalo doseči poravnavo med pravdnima strankama. Vendar je ponovno prišlo do spora glede zatrjevanega višjega solastninskega deleža nasprotnega udeleženca (list. št. 88). Vendar ko je sodišče prve stopnje ugotovilo, da nasprotni udeleženec ni vložil tožbe v predpisanem roku, ki je bil celo 60 dni, bi moralo nadaljevati s postopkom za razdružitev solastnine po določbah SPZ in ZNP. Ni pravilno uporabilo 10. člena ZNP, ko je ponovno prekinilo postopek in ponovno napotilo nasprotnega udeleženca na tožbo z identičnim zahtevkom. Drugi odstavek 10. člena ZNP je jasen in pravi, če udeleženec, ki ga je sodišče napotilo na pravdo, ne sproži pravde v določenem roku, sodišče odloči ne glede na zahtevke, glede katerih je napotilo udeleženca na pravdo. To pomeni, da je sklep, ki je bil predložen pritožbenemu sodišču, materialnopravno zmoten in zato ga je bilo treba razveljaviti in vrniti sodišču prve stopnje zadevo, da začne z razdružitvijo solastnine. Pritožba utemeljeno opozarja, da je bila zadeva vložena 26. 7. 2013 in da je treba zadevo obravnavati, v razumnem roku.

6. Odločitev pritožbenega sodišča temelji na določbi 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.