VSM sklep I Ip 114/2016
Sodna praksa višjih sodišč, 2016-03-02

Metka Jug(preds.), mag. Karolina Peserl (poroč.), Janica Gajšek Rojs

ugovor dolžnika - dolžnost obrazložitve - med strankama sporna in nesporna dejstva - trditveno in dokazno breme dolžnika glede delnih plačil - pritožbene novote - zloraba izvršbe

Dolžnica je bila ob prejemu sklepa o izvršbi poučena, da mora svoj ugovor obrazložiti na način, da navede tako dejstva, s katerimi ga utemeljuje, kot tudi predloži dokaze za svoje trditve. Dolžničino pričakovanje, da se bo upnica strinjala z njenimi trditvami glede zatrjevanih delnih plačil, glede na pojasnjeno trditveno in dokazno breme ni pravno upoštevno in spada v njen riziko.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Upnik in dolžnika krijejo vsak sam svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovora dolžnice z dne 20. 5. 2015 in 13. 7. 2015.(I. točka izreka) in dolžnici naložilo povrnitev upnikovih nadaljnjih izvršilnih stroškov v znesku 428,39 EUR (II. točka izreka).

2. Dolžnica v pravočasni laični pritožbi navaja, da se zaveda obstoja izvršilnega naslova, čeprav se z njim ne strinja, pri tem pa vztraja, da je upnica že bila poplačana. Dolžnica je v postopku pred sodišče prve stopnje računala na resnicoljubnost upnice. Sklicuje se na listine, ki naj bi potrjevale delna plačila in navaja, da je upnica sama podala pobotno izjavo za znesek 1.023,41 EUR, ki se nanaša na pravdne stroške. Opozarja, da izterjuje upnica isto terjatev, kot je bila že plačana na podlagi sodbe Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 290/2010 v izvršilnem postopku I 60/2014. Prilaga pobotno izjavo in pobotnice. Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa. Pritožbenih stroškov ne priglaša.

3. Upnica v odgovoru na pritožbo navaja, da gre za različna izvršilna postopka, pri čemer bo v obravnavani zadevi upoštevala plačila iz postopka zoper Julija Beka in ne bo zahtevala dvojnega plačila. Priglaša stroške odgovora na pritožbo.

5. Sodišče druge stopnje pritrjuje pravilnim in zadostnim razlogom sodišča prve stopnje, jih povzema v svojo obrazložitev in le še odgovarja na pritožbene navedbe.

6. Dolžnica je bila ob prejemu sklepa o izvršbi poučena, da mora svoj ugovor obrazložiti na način, da navede tako dejstva, s katerimi ga utemeljuje, kot tudi predloži dokaze za svoje trditve (drugi odstavek 53. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju  - v nadaljevanju ZIZ). Dolžničino pričakovanje, da se bo upnica strinjala z njenimi trditvami glede zatrjevanih delnih plačil, glede na pojasnjeno trditveno in dokazno breme ni pravno upoštevno in spada v njen riziko.

7. V pritožbenem postopku pa sodišče druge stopnje ne sme upoštevati novih trditev in dokazov, razen če jih dolžnica v postopku na prvi stopnji brez svoje krivde ne bi mogla navesti (prvi odstavek 337. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v izvezi s 15. členom ZIZ). Ker je dolžnica sama v pritožbi navedla razlog za izostanek ugovornih navedb o dokazih, ki ni opravičljiv,  sodišče druge stopnje ni preizkušalo pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja, ki temelji na neizpolnitvi dokaznega bremena dolžnice glede zatrjevanih delnih plačil, kot tudi ne izvajalo prepozno, šele v pritožbi, navedenih dokazov v zvezi z zatrjevanimi delnimi plačili in pobotom.

8. Kot je pravilno že pojasnilo sodišče prve stopnje, je v ugovoru zoper sklep o dovolitvi izvršbe na novo sredstvo dovoljeno uveljavljati le ugovorni razlog iz 7. točke prvega odstavka 55. člena ZIZ, da je izvršba dovoljena na stvari, denarno terjatev ali na druge pravice, ki so izvzete iz izvršbe, oziroma na katerih je možnost izvršbe omejena. Naveden ugovori razlog pa v obravnavani zadevi ni podan, kot je že pojasnilo sodišče prve stopnje. Razloge sodišča prve stopnje, h katerim ni več kaj dodati, sodišče druge stopnje povzema v svojo obrazložitev.

9. Sodišče druge stopnje le še pripominja, da del obveznosti dolžnice, ki je solidarna z obveznostjo drugega dolžnika, sicer lahko upnica poljubno izterja od katerega koli dolžnika v celoti, vendar s plačilom enega od dolžnikov v plačanem delu ugasne tudi obveznost drugega dolžnika (prvi odstavek 395. člena Obligacijskega zakonika - OZ). Če vztraja upnica v izvršilnem postopku pri plačilu dela terjatve, ki je že prenehal (s plačilom solidarnega dolžnika, pobotom,...), so izpolnjeni zakonski znaki kaznivega dejanja zlorabe izvršbe (prvi odstavek 216. člena Kazenskega zakonika - KZ-1).

10. Po pojasnjenem je sodišče druge stopnje, ko tudi ni odkrilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

11. Odločitev o pritožbenih stroških dolžnice je odpadla, ker ti niso bili priglašeni (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), upničini stroški odgovora na pritožbo pa niso bili potrebni, saj ta v ničemer ni prispeval k rešitvi pritožbene zadeve (prvi odstavek 155. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

KZ-1 člen 216. ZIZ člen 53, 53/2, 55, 55/1, 55/1-7. ZPP člen 337, 337/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.