VSM sklep  I Ip 1010/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2015-01-22

Metka Jug (preds.), mag. Karolina Peserl (poroč.), Alenka Zgubič

predlog za izločitev sodnika - dopustnost pritožbe - zavrnitev zahteve za izločitev sodnika - izločitveni razlogi - smiselna uporaba določb Zakona o pravdnem postopku

Zoper sklep, s katerim je v izvršilnem postopku zavrnjena zahteva za izločitev sodnika, je dovoljena posebna pritožba.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje z dne 3. 9. 2014 razveljavi.

II. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje z dne 3. 7. 2014 potrdi.

1. Predsednica Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici je s sklepom z dne 3. 7. 2014 zavrnila predlog prvega dolžnika za izločitev razpravljajoče sodnice N.H.-M. v izvršilni zadevi In 103/2013 in v pravnem pouku predmetnega sklepa poučila vlagatelja zahteve, da v skladu s petim odstavkom 73. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) zoper sklep ni pritožbe.

2. Proti temu sklepu je prvi dolžnik podal vlogo naslovljeno „Vloga za revizijo ali obnovo postopka na zavrnilni sklep Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici Su 129/2014 z datumom 3. 7. 2014“, ki jo začenja z „razlogi za pritožbo, vlogo in izpodbijanje“. Kot navedbe odločilnega pomena so njegove trditve, da je postopek neustaven in nezakonit zaradi nekompetentnosti okrajnega sodišča, saj gre za veliko vrednost.

3. S sklepom izdanim dne 3. 9. 2014 (in ne 4. 9. 2014, kot je sodišče napačno navedlo v zaključku sklepa), je predsednica Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici, to vlogo prvega dolžnika vloženo pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije 19. 8. 2014, zavrgla z utemeljitvijo, da ker zoper sklep o zahtevani izločitvi, ki je bila zavrnjena v tej fazi odločanja ni rednega pravnega sredstva, tudi niso dovoljena izredna pravna sredstva.

4. Proti temu sklepu je prvi dolžnik podal pritožbo v roku iz pravnega pouka izpodbijanega sklepa. Uveljavlja kršitev posameznih ustavnih določb in določb Kazenskega zakonika, kršitve določb Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) in posameznih določb Evropske konvencije o človekovih pravicah.

5. Pritožba zoper sklep z dne 3. 9. 2014 je utemeljena, pritožba zoper sklep z dne 3. 7. 2014 pa neutemeljena.

6. Sodišče druge stopnje uvodoma poudarja, da je zoper sklep, s katerim je v izvršilnem postopku zavrnjena zahteva za izločitev sodnika, dovoljena posebna pritožba.(1) Skladno s 15. členom ZIZ se sicer v postopku izvršbe smiselno uporabljajo določbe ZPP, če ni v ZIZ ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno. Vendar pa ima izvršilni postopek značilnosti, zaradi katerih uporaba petega odstavka 73. člena ZPP ni ustrezna, saj omogoča pritožbo zoper sklep o zavrnitvi zahteve za izločitev samo v okviru pritožbe zoper končno odločbo. Izvršilni postopek ima namreč več samostojnih faz, po pravnomočnosti posamezne faze pa vanjo ni več mogoče poseči, četudi bi se na podlagi pritožbe zoper „končno odločbo“ ugotovilo, da je zahteva za izločitev utemeljena. Uporabiti je zato potrebno prvi odstavek 9. člena ZIZ, ki določa, da je proti sklepu pritožba dovoljena, razen če zakon določa drugače. Glede obravnavanega sklepa zakon ne določa drugače, zato je proti sklepu z dne 3. 7. 2014, s katerim je bila zavrnjena zahteva za izločitev izvršilne sodnice, posebna pritožba dovoljena v zakonskem roku iz tretjega odstavka 9. člena ZIZ, to je v osmih dneh od vročitve sklepa. V sklepu z dne 3. 7. 2014 je tako vsebovan napačni pravni pouk o nedovoljenosti pritožbe.

7. Glede na dovoljenost rednega pravnega sredstva zoper odločitev o zavrnitvi zahteve za izločitev sodnice v izvršilnem postopku, je prvostopenjska odločitev v sklepu z dne 3. 9. 2014, ko sodišče utemeljuje zavrženje zaradi nedovoljenosti rednega pravnega sredstva v tej fazi postopka in zato tudi izrednih pravnih sredstvih, neutemeljena. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter v nadaljevanju kot dovoljeno obravnavalo pritožbo dolžnika zoper sklep z dne 3. 7. 2014.

8. V zvezi s sklepom z dne 3. 9. 2014 sodišče druge stopnje še ugotavlja, da je v njem sodišče prve stopnje v nasprotju s tretjim odstavkom 9. člena  ZIZ podalo napačni pravni pouk (predolg pritožbeni rok), vendar ta po uveljavljanem stališču v sodni praksi, stranki ne more škodovati ter je zato sodišče druge stopnje pritožbo prvega dolžnika štelo za pravočasno.

9. Ker sodišče prve stopnje v sklepu z dne 3. 7. 2014 napačno pravnega pouka o pravici do pritožbe ni navedlo, je sodišče druge stopnje pritožbo prvega dolžnika kot dovoljeno obravnavalo.

10. Dolžnik je v zahtevi za izločitev sodnice uveljavljal odklonitveni razlog iz 6. točke 70. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ. Za presojo utemeljenosti pritožbe zoper tak sklep je odločilno, ali v zahtevi za izločitev zatrjevane okoliščine lahko pri razumnem človeku vzbudijo upravičen dvom o nepristranskosti sodnice. Iz pravice do nepristranskega sojenja med drugim izhaja zahteva, da sodnik s stranko ali spornim predmetom ne sme biti povezan tako, da bi to lahko povzročilo ali pa vsaj ustvarilo upravičen dvom, da sodnik v sporu ne more več odločiti objektivno, nepristransko in z izključnim upoštevanjem pravnih kriterijev. Za obstoj nepristranskosti sojenja sta odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča o konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali sodnik zagotavlja uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak dvom v njegovo nepristranskost.(2)

11. Tudi po presoji sodišča druge stopnje prvi dolžnik v obravnavanem primeru ni dokazal obstoja odklonitvenih razlogov, ki bi utemeljevali dvom v nepristranskost sodnice. Očitki, ki jih uveljavlja prvi dolžnik, velika vrednost in neustavnost postopanja se nanašajo na pravilnost dela sodnice, morebitne postopkovne napake in zmotna uporaba materialnega prava pa ne morejo biti razlog za izločitev, temveč so predmet presoje v postopkih s pravnimi sredstvi zoper posamezno odločbo sodišča v postopku.

12. Prvi dolžnik kot izločitveni razlog navaja še pristranskost sodnice, vendar zanj ne navede konkretnih okoliščin, kot to zahteva četrti odstavek 72. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ. V tem delu je njegova zahteva zato nepopolna.(3) Tudi v tem delu je prvostopenjski odločitvi zato pritrditi.

13. Iz navedenih razlogov je zaključek sodišča prve stopnje o neobstoju odklonilnih razlogov pravilen. Sodišče druge stopnje je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

14. Odločitev o stroških pritožbenega postopka ni bila sprejeta, ker jih prvi dolžnik ni priglasil (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

_______________________________________________

Op. št. (1): Enako je pritožba dovoljena v stečajnem postopku, kjer gre za generalno izvršbo, za razliko od izvršilnega postopka, kjer gre za singularno izvršbo. O dovoljenosti pritožbe je Vrhovno sodišče RS tudi sprejelo načelno pravno mnenje (na občni seji 18. in 19. 6. 1996).

Op. št. (2): Aleš Galič v: Komentar Ustave Republike Slovenije, Fakulteta za državne in evropske študije, 2011, stran 372.

Op. št. (3): Za zahtevo za izločitev se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (peti odstavek 72. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

ZIZ člen 9, 9/1. ZPP člen 70, 70-6, 73, 73/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.