VSL sklep II Cp 133/2013
Sodna praksa višjih sodišč, 2013-03-13

NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - SODNE TAKSE

delitev solastnine - vrednost spornega predmeta - vrednost nepremičnine - ugotovitev vrednosti nepremičnine - sklep o delitvi - vpis v zemljiško knjigo- stroški - stroški postopka

Glavna obravnava v tej zadevi je bila končana 27. 9. 2012, ko je bila v zemljiški knjigi kot lastnica do ¼ vpisana B. Č. Na pravilnost izpodbijanega sklepa ne vpliva, da se je po zaključku obravnave na njenem solastniškem deležu v zemljiški knjigi vpisala S. Č..

Ugotovitev vrednosti nepremičnine v sklepu o delitvi ni prepovedana. Takšna ugotovitev vrednosti nepremičnin pa bo pridobila na pomenu v nadaljevanju postopka civilne delitve.

I. Pritožbi predlagatelja se delno ugodi in se odločitev v točki III izreka spremeni tako, da se skupni stroški postopka določijo v znesku 806,65 EUR in da sta nasprotni udeleženki dolžni predlagatelju povrniti vsaka po 201,66 EUR stroškov, v petnajstih dneh.

II. V ostalem delu se pritožba predlagatelja, pritožba nasprotnih udeleženk pa v celoti, zavrne in v nespremenjenem a izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se nepremičnina parc. št. 369 k.o. X (v nadaljevanju nepremičnina) deli na tak način, da se proda, kupnina pa razdeli med solastnike skladno z njihovimi solastniškimi deleži (civilna delitev), da je vrednost nepremičnine 140.026,00 EUR in da so skupni stroški 4.888,48 EUR in da sta nasprotni udeleženki dolžni povrniti predlagatelju vsaka po 1.222,12 EUR.

2. Zoper sklep sodišča prve stopnje sta vložili pritožbo predlagatelj in nasprotni udeleženki.

3. Predlagatelj v pritožbi navaja, da je sodišče prve stopnje na naroku 27. 9. 2012 določilo vrednost spornega predmeta v znesku 104.026,00 EUR v nasprotju z določilom 25. člena Zakona o sodnih taksah. Drugačno vrednost spornega predmeta lahko sodišče določi le ob pogojih, ki so določeni v tretjem odstavku 44. člena ZPP in to pred začetkom obravnavanja zadeve. Izpodbija višino skupnih stroškov nastalih s plačilom taksne obveznosti za predlog in sklep.

Nasprotni udeleženki v pritožbi navajata:

zmotno je ugotovljeno, da je B. Č. solastnica nepremičnine do ¼. Sodišče prve stopnje ni upoštevalo, da je dne 31. 8. 2012 svoj solastniški delež podarila sestri S. Č. Zemljiškoknjižni predlog je bil vložen 17. 10. 2012;

zmoten je zaključek, da se nasprotni udeleženki nista prizadevali, da se nepremičnina v celoti dodeli njima, s tem, da predlagatelju izplačata njegov solastniški delež v smislu določila V. in VI. odstavka 70. člena Stvarnopravnega zakonika – SPZ. V tem je tudi podana absolutna bistvena kršitev iz 15. točke 339. člena ZPP;

narok dne 27. 9. 2012 ne bi smel biti opravljen, ker je nasprotna udeleženka Z. S. opravičila svoj izostanek in predlagala preložitev naroka;

sodišče prve stopnje ni imelo podlage za ugotovitev vrednosti nepremičnine v znesku 140.026,00 EUR. Ta bi se morala ugotoviti v postopku prodaje;

o stroških ne bi smelo biti odločeno, ker postopek še ni končan.

4. Pritožba predlagatelja je delno, pritožba nasprotnih udeleženk pa ni, utemeljena.

5. Predlagatelj zmotno navaja, da je sodišče prve stopnje ugotovilo novo vrednost spornega predmeta. Sodišče prve stopnje je ugotovilo vrednost premoženja, ki se deli v znesku 140.026,00 EUR. Pravilno pa je pritožbeno stališče predlagatelja, da v določilu 25. člena ZST v zvezi s 24. členom ZST (Uradni list RS št. 1/90 in nadaljnjih sprememb in dopolnitev) ter v povezavi s tretjim odstavkom 43. člena ZPP ni imelo podlage, da bi takso odmerilo od zneska 140.026,00 EUR. Predlagatelj je v predlogu vrednost spornega predmeta označil v znesku 400.000,00 SIT (1.669,17 EUR). Sodišče prve stopnje je na tako določeno vrednost spornega predmeta vezano, ker do začetka obravnavanja te vrednosti ni spremenilo. Taksa za predlog tako znaša (500 točk po vrednosti 0,0793) 39,65 EUR in za sklep 79,30 EUR, skupno 118,95 EUR (tarifna št. 12 ZST). Skupni stroški so 118,95 EUR takse in 687,70 EUR stroškov za izvedenca, kar znese 806,65 EUR. Nasprotni udeleženki sta dolžni predlagatelju povrniti vsaka po 201,66 EUR.

Pritožbi predlagatelja je bilo zato v tem delu ugoditi, v ostalem delu pa zavrniti.

6. Pritožbene navedbe nasprotnih udeleženk niso utemeljene. Njuno pritožbo je bilo zato zavrniti in v nespremenjenem a izpodbijanem delu potrditi sklep sodišča prve stopnje.

Glavna obravnava v tej zadevi je bila končana 27. 9. 2012, ko je bila v zemljiški knjigi kot lastnica do ¼ vpisana B. Č. Na pravilnost izpodbijanega sklepa ne vpliva, da se je po zaključku obravnave na njenem solastniškem deležu v zemljiški knjigi vpisala S. Č.

Ugotovitev sodišča prve stopnje, da nepremičnina fizično ni deljiva med tri solastnike, pritožba ne izpodbija. Neutemeljena pa je pritožbena graja ugotovitve sodišča prve stopnje, da nasprotni udeleženki nista predlagali, da bi namesto prodaje solastne nepremičnine le-ta v celoti pripadla njima, tako da bi izplačali predlagatelja (peti odstavek 70. člena SPZ). Pooblaščenec nasprotnih udeleženk je na naroku 1. 3. 2012 izjavil, da sta bili njegovi stranki v postopku mediacije pripravljeni plačati skupaj 30.000,00 EUR. Tako izjavo ni možno obravnavati kot predlog v smislu petega odstavka 70. člena SPZ. Uveljavljana absolutna bistvena kršitev postopka iz 15. točke 339. člena ZPP ni podana.

Ugotovitev vrednosti nepremičnine v sklepu o delitvi ni prepovedana. Takšna ugotovitev vrednosti nepremičnin pa bo pridobila na pomenu v nadaljevanju postopka civilne delitve.

Nasprotna udeleženka Z. S. opravičila za udeležbo na naroku dne 27. 9. 2012 ni predložila na predpisanem opravičilu (115. člen ZPP). Iz predloženega potrdila (list. št. 330) ne izhaja, da na narok ni mogla pristopiti zaradi nenadne in nepredvidljive bolezni ali poškodbe. Sodišče prve stopnje je zato ravnalo pravilno, ko njeni prošnji za preložitev obravnave ni ugodilo in je narok opravilo v njeni nenavzočnosti.

Postopek za določitev načina delitve je končan. Sodišče prve stopnje je zato pravilno ravnalo, ko je odločilo o skupnih stroških tega postopka. Pritožbena graja ni utemeljena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.