VSL sklep IV Cp 9/2013
Sodna praksa višjih sodišč, 2013-01-30

določitev preživnine - pritožbene novote v sporu o preživljanju mladoletnih otrok

Toženec v pritožbi zatrjuje novoto, ki pa je v postopku o zakonskih sporih ter v sporih v razmerju med starši in otroki dovoljena.

II. Pritožbi zoper sodbo se ugodi in se prvostopenjska sodba razveljavi v točki III, IV ter V ter v tem obsegu vrne prvostopenjskemu sodišču v novo sojenje.

III. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo dodelilo mladoletno hčerko pravdnih strank v varstvo in vzgojo ter preživljanje materi (I. točka). Stike med očetom in mladoletno hčerko je določilo tako, da potekajo vsak drugi vikend od petka od 16.00 ure do nedelje do 18.00 ure. Stiki med prazniki in počitnicami potekajo izmenično ter po predhodnem dogovoru pravdnih strank (II. točka). Toženi stranki je naložilo plačevanje preživnine od 14. 4. 2011 do 30. 4. 2011 v znesku 125,00 EUR, od 1. 5. 2011 do 30. 9. 2011 in od 1. 1. 2012 do 29. 2. 2012 v znesku 120,00 EUR, od 1. 10. 2011 do 31. 12. 2011 in od 1. 3. 2012 do 31. 3. 2012 v znesku 220,00 EUR mesečno. Od 1. 4. 2012 dalje pa je tožena stranka dolžna plačevati preživnino v znesku 190,00 EUR mesečno (III. točka). Toženi stranki je naložilo plačilo 1.415,00 EUR z zamudnimi obrestmi od 19. 7. 2011 do plačila, kar se nanaša na verzijski zahtevek (IV. točka), v preostanku je sodišče tožbeni zahtevek zavrnilo (V. točka). Vsaki stranki je naložilo naj krije svoje stroške pravdnega postopka (VI. točka). S sklepom je sodišče zavrnilo ugovor stvarne nepristojnosti.

2. Zoper 3. in 4. točko sodbe ter zoper sklep o zavrnitvi ugovora stvarne nepristojnosti se pritožuje toženec. Uveljavlja vse zakonske pritožbene razloge. Trdi, da sodišče ne bi smelo odločati o verzijskem zahtevku, saj je s tem toženec postavljen v slabši položaj in sodišče upošteva tudi dokaze, ki jih je tožeča stranka predložila po končanem prvem naroku za glavno obravnavo. Glede preživnine pa navaja, da ima tožnica v najemu neprofitno občinsko stanovanje in zato okoliščina plačila najemnine v višini 300,00 EUR mesečno ne obstaja več. To predstavlja novoto, ki pa je v pritožbenem postopku dopustna. Predlaga tudi, da sodišče opravi ustrezne poizvedbe na Občini Jesenice. Navaja, da znaša mesečna najemnina za najem neprofitnega stanovanja od 50,00 do 80,00 EUR. Sodišču očita tudi, da je napačno ocenilo dohodke pravdnih strank ter njune pridobitne sposobnosti. Toženec dela ni opustil zato, ker bi se sam tako odločil, ampak iz razloga, ker ni dobil povrnjenih dnevnic. Nepravilen in brez dokazne ocene je zaključek sodišča, da je toženec sposoben zaslužiti vsaj 700,00 EUR mesečno. Pridobitnih sposobnosti ni mogoče enačiti s pridobitnimi zmožnostmi, ki so odvisne od objektivnih okoliščin in razmer na trgu dela. Toženec že več kot osem mesecev neuspešno vlaga prošnje za delo. Toženčevo plačevanje preživnine po 100,00 EUR mesečno je bilo nesporno do zadnje obravnave 12. 9. 2012. Toženec ni želel zavlačevati z obravnavanjem zadeve, sedaj pa v spis vlaga potrdilo, iz katerega izhaja, da je tudi v oktobru 2011 plačal na račun preživnine 200,00 EUR. Tudi to bi sodišče moralo upoštevati pri plačilu preživnine.

3. Tožeča stranka v odgovoru na pritožbo toženčeve navedbe prereka ter navaja, da toženec ni brezposeln, niti ni iskalec zaposlitve. Toženec je zaposlen v Avstriji, pri avstrijskem podjetju kot voznik tovornjaka in dobiva plačo na račun, ki ga ima odprtega v Avstriji. Toženec je redno zaposlen in prejema dosti visoke dohodke, o čemer se hvali prijateljem in znancem.

5. Prvostopenjsko sodišče je ocenilo, da znašajo stroški preživljanja za mladoletno A. 370,00 EUR mesečno. Pri tem je upoštevalo mesečne stroške stanovanja, ki znašajo 300,00 EUR ter ostale stroške. Na podlagi tako ugotovljenih stroškov je sodišče v nadaljevanju ugotovilo, kakšni so mesečni prejemki pravdnih strank in nato preživninsko breme razporedilo med oba roditelja. Toženec v pritožbi zatrjuje novoto, ki pa je v postopku o zakonskih sporih ter v sporih v razmerju med starši in otroki dovoljena (414. člen Zakona o pravdnem postopku (1)). Trdi, da ima tožnica v najemu občinsko stanovanje za neprofitno najemnino, ki da znaša med 50,00 in 80,00 EUR mesečno. Predlaga tudi dokaz: poizvedbe pri Občini Jesenice o tem, ali ima tožnica z njimi sklenjeno najemno pogodbo ter pribavo te pogodbe. Tožnica v odgovoru na pritožbo teh navedb ne zanika. Prav tako toženec pritožbi priloži potrdilo o plačilu Banke Koper, ki se nahaja na list. št. B 33 in zatrjuje plačilo preživnine v znesku 200,00 EUR v oktobru 2011. Gre za novote, ki utegnejo bistveno vplivati na pravilnost odločitve prvostopenjskega sodišča o tem, kakšne so preživninske potrebe mladoletnega otroka in posledično kakšne so mesečne preživninske obveznosti obeh roditeljev.

6. Prav tako v pritožbenem postopku (odgovor na pritožbo) tožeča stranka zatrjuje, da toženec ni brezposeln, pač pa je zaposlen v A. kot voznik tovornjaka in prejema redne mesečne prihodke v visokem znesku.

7. Pritožbeno sodišče je zato na podlagi novih dejstev, ki jih uveljavlja tožena stranka v pritožbi, pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo v delu, ki jo tožena stranka izpodbija razveljavilo ter v tem obsegu vrnilo prvostopenjskemu sodišču v novo sojenje, ko naj sodišče prve stopnje ugotovi resničnost v pritožbenem postopku zatrjevanih dejstev in o zadevi ponovno odloči (354. člen ZPP).

8. Sodišče je posledično razveljavilo tudi del sodbe, ki se nanaša na plačilo terjatve iz zahtevka na temelju neupravičene obogatitve (verzijskega zahtevka, IV. točka) ter tisti del sodbe, ki se nanaša na plačilo stroškov (VI. točka). Pravilno ugotovljeni stroški za preživljanje otroka namreč posledično vplivajo tudi na odločitev o verzijskem zahtevku.

9. Neutemeljeno pa pritožba toženca napada odločitev prvostopenjskega sodišča o stvarni pristojnosti. Ne glede na to, da bi bilo glede na vrednost spora po prvem odstavku 30. člena ZPP za odločanje (o verzijskem zahtevku) res pristojno okrajno sodišče, pa v kolikor o zadevi iz pristojnosti okrajnega sodišča odloči okrožno sodišče, to ne predstavlja kršitve postopka. Pravilno je argumentiralo prvostopenjsko sodišče tudi, da predstavlja ustaljeno sodno prakso odločanje o obeh vrstah zahtevkov hkrati. Prav tako je tako odločanje skladno z načelom ekonomičnosti in pospešitve postopka, na kar se je sklicevalo že prvostopenjsko sodišče. V pritožbi uveljavljane kršitve s tem niso podane (2. točka 365. člena ZPP).

- - - - - - - - -   - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- --- -- -- - - - - - - - - - -- - -- - - - - - -(1) Uradni list RS št. 26/1999 in naslednji, v nadaljevanju ZPP

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.