VSL sklep Cst 291/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-07-15

mag. Damjan Orož (preds.), Mateja Levstek (poroč.), Milojka Fatur Jesenko

osebni stečaj - začetek postopka osebnega stečaja - upravičeni predlagatelj - podružnica tuje pravne osebe - odpravljiva pomanjkljivost v navedbi stranke - obstoj upnikove terjatve - izvršilni naslov

V postopku je prišlo le do odprave nepravilnosti glede označbe predlagatelja, kot pravilno navaja že sodišče prve stopnje. Gre za odpravljivo pomanjkljivost oziroma nepravilnost. Iz 1. odstavka 81. člena ZPP tudi jasno izhaja, da se postopek z osebo, ki je lahko pravdna stranka, zgolj nadaljuje, ne pa da se začne znova. To pa pomeni, da je pomanjkljivost sanirana in se zadeva obravnava, kot da bi predlog za začetek postopka osebnega stečaja že takoj vložila oseba, ki je lahko stranka postopka.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (1.) začelo stečajni postopek nad dolžnikom, (2.) za upravitelja je imenovalo B. Đ. in (3.) ugotovilo, v kakšni pravnoorganizacijski obliki upravitelj opravlja svoje naloge in pristojnosti.

2. Zoper navedeni sklep se je dolžnik pravočasno pritožil. Navaja, da je prvotni upnik – bančna podružnica 5.7.2013 izstopila iz te stečajne zadeve, še isti dan pa je isti zastopnik B., priglasil to osebo kot novega upnika, ki pa ni izkazal svoje terjatve do dolžnika. S tem je prišlo tudi do spremembe predlagatelja stečajnega postopka. Obveznost vračila kredita tudi še ni zapadla. Sodišče prve stopnje dolžniku ni izročilo zapisnika naroka z dne 13.1.2014, dolžnik tega zapisnika tudi ni podpisal. Edini pravočasno dokazan in prijavljen strošek novega upnika so stroški iz zadeve N 109/2012 v višini 1.545,60 EUR, strošek v višini 539,29 EUR pa do zadnjega naroka še ni niti zapadel, ker izvršilni sklep še ni bil izdan.

4. Pritožbena trditev, da naj bi prišlo do spremembe upnika – namesto starega naj bi vstopil nov upnik, ni utemeljena. V postopku je prišlo le do odprave nepravilnosti glede označbe predlagatelja, kot pravilno navaja že sodišče prve stopnje. Gre za odpravljivo pomanjkljivost oziroma nepravilnost (primerjaj 81. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP, pri čemer se pravila ZPP smiselno uporabljajo tudi za postopke zaradi insolventnosti na podlagi 1. odstavka 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, v nadaljevanju: ZFPPIPP). Na to pomanjkljivost mora sodišče paziti ves čas postopka (80. člen ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Predlagatelj je z vlogo z dne 14.1.2013 (PD 45) odpravil to pomanjkljivost in je le namesto prvotnega predlagatelja, ki je bila podružnica te banke, pravilno navedel banko samo (B.). Ker je bila ta pomanjkljivost odpravljena še pred odločitvijo sodišča prve stopnje o predlogu za začetek stečajnega postopka, za odločanje o pritožbi ni pomembno, kako dolgo je trajalo, da je bila pomanjkljivost odpravljena, saj s tem ni bila kršena kaka od določb pravnega postopka. Iz 1. odstavka 81. člena ZPP (v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP) tudi jasno izhaja, da se postopek z osebo, ki je lahko pravdna stranka, zgolj nadaljuje, ne pa da se začne znova. To pa pomeni, da je pomanjkljivost sanirana in se zadeva obravnava, kot da bi predlog za začetek postopka osebnega stečaja že takoj vložila oseba, ki je lahko stranka postopka.

5. Zgoraj navedeno velja tudi za izvršilni postopek In 1905/2010. V tem postopku je Okrajno sodišče v Mariboru 12.7.2013 izdalo sklep o nadaljevanju postopka z B., torej pred izdajo izpodbijanega sklepa, izvršba pa se je od takrat dalje nadaljevala s pravilno označenim upnikom. Tudi pritožba zoper sklep o nadaljevanju postopka na to ni vplivala, saj v izvršilnem postopku pritožba ne zadrži postopka (primerjaj 6. odstavek 9. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju).

6. Iz notarskega zapisa notarke ... SV 108/08 in v njem vsebovane pogodbe o dolgoročnem kreditu št. 51000232/08 izhaja, da je v njem kot upnica in kreditodajalka sodelovala B., zanjo pa je nastopala njena podružnica – prvotna predlagateljica postopka osebnega stečaja. V skladu s 679. členom Zakona o gospodarskih družbah podružnica nastopa v imenu in za račun tujega podjetja, torej banke same, kot je dolžniku pravilno pojasnilo že sodišče prve stopnje. To pa pomeni, da ne drži pritožbena trditev, da naj upnik ne bi predložil dokazila o svoji aktivni legitimaciji, saj ta izhaja iz predlogu za začetek postopka priloženega notarskega zapisa.

7. Iz notarskega zapisa izhaja, da se je dolžnik zavezal kot solidarni porok za obveznost v višini 300.000,00 EUR s skrajnim rokom vračila 31.12.2009 in da ta zapis vsebuje tudi klavzulo o neposredni izvršljivosti. Upnik je torej izkazal svojo terjatev z listino, ki ima naravo izvršilnega naslova. Pri tem terjatev upnika ni v ničemer pogojna oziroma vezana na izdajo izbrisnih pobotnic.

8. Navedeno pa pomeni, da je s stopnjo verjetnosti izkazano, da ima pravilno označeni predlagatelj postopka osebnega stečaja terjatev do stečajnega dolžnika ne le v višini 1.545,60 EUR, kot jo priznava dolžnik, temveč tudi v višini 296.455,33 EUR z zamudnimi obrestmi od 8.10.2010 dalje, kot je pravilno ugotovilo že sodišče prve stopnje.

9. Sodišče prve stopnje je tako pravilno zaključilo, da je ta terjatev verjetno izkazana. Tudi dolžnik priznava, da predlagatelju ni poplačal, kar dolguje kot porok in plačnik, sodni depozit pa je bil zavrnjen, in to iz razlogov na dolžnikovi strani, kot izhaja iz sklepa Višjega sodišča v Mariboru I Cp 742/2013 z dne 17.6.2013, ki je priložen zapisniku zadnjega naroka (PD 94). Svoje obveznosti bi se dolžnik kot porok lahko razbremenil le tako, da bi plačal terjatev, za katero je dal poroštvo, pri čemer bi bil do izbrisne pobotnice upravičen šele po tem, ko bi dolgovani znesek vsaj deponiral in bi bilo izplačilo upniku lahko pogojeno le s predložitvijo izbrisne pobotnice, ne more pa najprej zahtevati izbrisne pobotnice in bi šele nato plačal dolg.

10. Navedeni terjatvi (1.545,60 EUR in 296.455,33 EUR z zamudnimi obrestmi) pa tudi nedvomno presegata trikratnik dolžnikovih mesečnih dohodkov. Na zaslišanju je dolžnik namreč izpovedal, da njegova pokojnina znaša 534,00 EUR mesečno. Drugih rednih dohodkov pa dolžnik ni izkazal, zato je izkazana domneva trajnejše nelikvidnosti iz 1. alineje 3. točke 2. odstavka 14. člena ZFPPIPP. Dolžnik pa te domneve ni izpodbil in s tem ni izkazal, da je v daljšem časovnem obdobju sposoben poravnati vse svoje obveznosti, ki so zapadle v tem obdobju.

11. Ali je dolžnik prejel zapisnik naroka z dne 13.1.2014, na odločitev niti ne more vplivati. Iz spisa pa nedvomno izhaja, da je sodišče prve stopnje dolžniku poslalo tako zapisnik z naroka kot prepis zvočnega posnetka njegovega zaslišanja, pri čemer dolžnik ni osebno prevzel nobenega od teh pisanj in je bilo zato pisanje dolžniku puščeno v hišnem predalčniku (nabiralniku), zaradi česar se vročitev šteje za opravljeno (142. člen ZPP v zvezi s 141. členom ZPP in 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP). V skladu s 126. členom ZPP (ki se smiselno uporablja na podlagi 1. odstavka 121. člena ZFPPIPP) pa stranke postopka zapisnika ne podpisujejo, temveč ga podpišeta le sodnik in zapisnikar.

12. Višje sodišče je s tem odgovorilo le na pritožbene navedbe, ki so bile pomembne za odločitev (1. odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Odločitev sodišča prve stopnje je tako pravilna, saj je upnik izkazal tako verjetnost obstoja terjatve do dolžnika kot njegovo insolventnost. Zato je višje sodišče ob ugotovitvi, da sodišče prve stopnje tudi ni naredilo nobene kršitve, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (350. člen ZPP z zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP), pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (128. člen ZFPPIPP).

ZFPPIPP člen 14, 14/2, 14/2-3, 121, 121/1, 231, 232. ZPP člen 80, 81. ZGD-1 člen 679.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.