VSL sklep I Cp 528/2013
Sodna praksa višjih sodišč, 2013-03-14

izvedensko mnenje - izločitev izvedenca - pravočasnost zahteve za izločitev sodnega izvedenca

Predlagatelja nista bila dolžna preverjati morebitnih povezav sodnega izvedenca z nasprotno udeleženko ob prejemu sklepa o postavitvi izvedenca, saj ni bilo nobenih vidnih oziroma znanih okoliščin, ki bi predlagateljema lahko vzbujale dvom o morebitni izvedenčevi nepristranskosti in bi terjale takojšnjo procesno aktivnost predlagateljev zaradi zahteve za izločitev izvedenca. Glede na določbo šestega odstavka 247. člena ZPP je odločilno, kdaj je stranka zvedela za zatrjevani razlog izločitve, kar v obravnavanem primeru, glede na uveljavljani razlog izločitve (domnevno pristransko ravnanje izvedenca, ki sta ga predlagatelja po svojih trditvah ugotovila po prejemu pisnega izvedenskega mnenja), po naravi stvari lahko pomeni le to, da za ta domnevni razlog nista mogla izvedeti pred prejemom izvedenskega mnenja.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

II. Nasprotna udeleženka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog predlagateljev za izločitev sodnega izvedenca.

2. Zoper sklep se pritožujeta predlagatelja, ki uveljavljata vse pritožbene razloge iz 338. člena ZPP in predlagata, da pritožbeno sodišče spremeni izpodbijani sklep tako, da ugodi zahtevi za izločitev izvedenca. V pritožbi navajata, da sta podala predlog za izločitev izvedenca zaradi njegovih interesnih povezav z nasprotno udeleženko. V svojem odgovoru je izvedenec izrazil mnenje, iz katerega izhaja naklonjenost nasprotni udeleženki. Sodišče je bistveno kršilo določbe postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP, ker je odločilo o predlogu, predno je potekel rok za odgovor na vlogi nasprotne udeleženke in izvedenca. Sodišče je zavzelo stališče, da je zahteva za izločitev izvedenca prepozna. Predlagatelja sta šele iz izvedenskega mnenja ugotovila, da izvedenec ni nepristranski, saj je njegovo mnenje v nasprotju s podatki v spisu in izrazito naklonjeno zavrnitvi predloga. Ravno zato daje šesti odstavek 247. člena ZPP možnost za vložitev zahteve za izločitev izvedenca tudi po izdelavi izvedenskega mnenja. Predlagatelja nista bila dolžna preveriti izvedenčeve povezanosti z nasprotno udeleženko že ob prejemu sklepa o postavitvi izvedenca. Dvom v nepristranskost izvedenca je nastopil šele potem, ko sta se predlagatelja seznanila z njegovim mnenjem. Do takrat sta štela, da je izvedenec nepristranski. Izvedenec je v odgovoru na predlog za izločitev jasno navedel stališča, ki kažejo, da ne more podati objektivnega mnenja. Izvedenec izraža mnenje in željo, da zemljišče ostane v lasti nasprotne udeleženke. Zato ni mogoče govoriti o nepristranskosti izvedenca. Stranke niso dolžne vnaprej preverjati morebitne povezanosti izvedenca z nasprotnim udeležencem, saj bi to pomenilo vnaprejšnji dvom v vsakega izvedenca.

3. Nasprotna udeleženka v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev.

5. Prvo sodišče ni storilo očitane kršitve določb postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP. Čeprav je dalo predlagateljema ob vročitvi odgovorov nasprotne udeleženke in izvedenca na zahtevo za izločitev rok 15 dni za izjavo o teh vlogah, prvo sodišče tega ni bilo dolžno storiti, saj mu ZPP ni nalagal takšnega ravnanja. Ker je šlo pri tem za sklep procesnega vodstva, prvo sodišče tudi ni bilo vezano na ta rok in je lahko zato odločilo o zahtevi za izločitev še pred potekom danega roka (primerjaj tretji odstavek 298. člena ZPP).

6. Prvo sodišče je štelo, da je zahteva za izločitev prepozna zato, ker je predlagatelja nista podala v osmih dneh od prejema sklepa o postavitvi izvedenca, pri čemer se predlagatelja ne moreta sklicevati niti na šesti odstavek 247. člena ZPP, saj bi lahko zvedela za zatrjevani razlog izločitve že v času prejema sklepa o postavitvi izvedenca, z ozirom na to, da se sklicujeta na javno dostopne podatke na internetu.

7. Glede na vse okoliščine zadeve je takšno stališče zmotno. Predlagatelja sta v pripombah na izvedensko mnenje zatrjevala tudi, da je sodni izvedenec pristransko opravil nalogo, med drugim ni upošteval odločbe o določitvi funkcionalnega zemljišča, ter je s svojim izvedenskim mnenjem presegel svoja pooblastila in posegel v pristojnost sodišča, glede na naloge, ki mu jih je prvo sodišče postavilo v sklepu o postavitvi izvedenca, s tem v zvezi pa sta predlagatelja preverila podatke o izvedencu in ugotovila, da je interesno in poslovno povezan z nasprotno udeleženko, kar je po njunih trditvah razlog za izločitev izvedenca, ker naj bi bil podan dvom v njegovo nepristranskost. Pritožbeno sodišče soglaša s pritožbenim stališčem, da predlagatelja nista bila dolžna preverjati morebitnih povezav sodnega izvedenca z nasprotno udeleženko ob prejemu sklepa o postavitvi izvedenca, saj ni bilo nobenih vidnih oziroma znanih okoliščin, ki bi predlagateljema lahko vzbujale dvom o morebitni izvedenčevi nepristranskosti in bi terjale takojšnjo procesno aktivnost predlagateljev zaradi zahteve za izločitev izvedenca. Glede na določbo šestega odstavka 247. člena ZPP je odločilno, kdaj je stranka zvedela za zatrjevani razlog izločitve, kar v obravnavanem primeru, glede na uveljavljani razlog izločitve (domnevno pristransko ravnanje izvedenca, ki sta ga predlagatelja po svojih trditvah ugotovila po prejemu pisnega izvedenskega mnenja), po naravi stvari lahko pomeni le to, da za ta domnevni razlog nista mogla izvedeti pred prejemom izvedenskega mnenja.

8. Zahteva predlagateljev za izločitev sodnega izvedenca je zato bila pravočasna (šesti odstavek 247. člena ZPP). Prvo sodišče bo zato moralo o zahtevi vsebinsko odločiti (ali je utemeljena ali ne). Ob tem bo moralo prvo sodišče odločiti tudi o novi zahtevi za izločitev izvedenca, ki sta jo predlagatelja podala v vlogi z dne 26. 9. 2012, v kateri med drugim trdita, da je sodni izvedenec s posameznimi navedbami v nadaljnjih fazah postopka (znova) pokazal svojo pristranskost v zadevi.

9. Pritožbeno sodišče je zato ugodilo pritožbi in razveljavilo izpodbijani sklep ter vrnilo zadevo prvemu sodišču v novo odločanje (3. točka 365. člena ZPP). Nasprotna udeleženka krije svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 35. člena ZNP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.