VSL sklep Cst 484/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-11-05

Nada Mitrović (preds.), mag. Valerija Jelen Kosi (poroč.), Irena Dovnik

STEČAJNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - ODVETNIŠTVO

predpostavke za vodenje postopka prisilne poravnave - pooblaščeni ocenjevalec vrednosti podjetja - prisilna poravnava - načrt finančnega prestrukturiranja - ukrepi predvideni v NFP - odmera nagrade za zastopanje upnika

Vloga pooblaščenega ocenjevalca vrednosti podjetij je ključna pri presoji materialnopravnih predpostavk za vodenje postopka prisilne poravnave. Prav on s pritrdilnim mnenjem presodi, da materialnopravne predpostavke za vodenje prisilne poravnave obstajajo.

Ni nujno, da so prav vsi ukrepi prisilne poravnave predvideni v NFP.

Nagrade za zastopanje upnika po tarifnih številka 3430, 3432, 3434, 3220 in 3222 se odmerijo po vsoti upnikovih prijavljenih terjatev in ne po celotni aktivi.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Zahteva upniškega odbora navadnih upnikov za priznanje stroškov pritožbenega postopka se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (redna št. 336) ustavilo postopek prisilne poravnave in začelo stečajni postopek nad dolžnikom N. d.d., (1. točka izreka). V nadaljevanju je upraviteljici, ki je bila imenovana v postopku prisilne poravnave, naložilo, da nadaljuje z delom kot upraviteljica v stečajnem postopku (2. točka izreka) in določilo opravilno številko zadeve (3. točka izreka).

2. Zoper sklep se je pravočasno iz vseh pritožbenih razlogov pritožil dolžnik (r. št. 339). Predlagal je, da sodišče prve stopnje na podlagi drugega odstavka 128. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (Uradni list RS št. 126/2007 in naslednje, v nadaljevanju ZFPPIPP) izpodbijani sklep razveljavi in ga nadomesti z novim sklepom oziroma podrejeno, da višje sodišče izpodbijani sklep razveljavi.

3. Na pritožbo dolžnika je vložil vlogo upniški odbor navadnih upnikov (r. št. 351) in predlagal, da višje sodišče pritožbi dolžnika ugodi ter predlagal, da se mu priznajo pritožbeni stroški. Ločitvena upnica banka 1 je podala smiselni odgovor na pritožbo (r. št. 354), kateremu je predložila zapisnik seje upniškega odbora ločitvenih upnikov, iz katerega izhaja, da ocenjuje pritožbene razloge dolžnika kot utemeljene.

5. Insolvenčni dolžnik je 29. 1. 2014 podal predlog za začetek postopka prisilne poravnave (r. št. 1) in 5. 3. 2014 predložil poročilo o finančnem položaju in poslovanju dolžnika (r. št. 5), revizorjevo poročilu (r. št. 6) in osnovni načrt finančnega prestrukturiranja (r. št. 7, v nadaljevanju NFP) ter poročilo pooblaščenega ocenjevalca (r. št. 8, 9, 10, 11, 12 in 13). Na podlagi tega je sodišče prve stopnje dne 14. 3. 2014 izdalo sklep o začetku postopka prisilne poravnave (r. št. 15). Istega dne je tudi izdalo oklic o začetku postopka (r. št. 16), v katerem je v 5. točki navedlo, da bo v primeru, če bo prisilna poravnava potrjena, učinkovala tudi na zavarovane terjatve. Dne 18. 8. 2014 je dolžnik zaprosil za podaljšanje roka za predložitev poročila o izpolnitvi dodatnih pogojev za uspešno finančno prestrukturiranje (r. št. 322), s sklepom z dne 20. 8. 2014 (r. št. 323) je sodišče prve stopnje ta rok podaljšalo za dva meseca in dolžniku naložilo, da v roku osem dni po prejemu tega sklepa dopolni nepopolno poročilo o izpolnitvi dodatnih pogojev za uspešno finančno prestrukturiranje z dne 14. 8. 2014 tako, da sodišču predloži priloge navedene v tretjem odstavku 185a. člena ZFPPIPP. Iz obrazložitve tega sklepa izhaja, da je dolžnik 14. 8. 2014 sicer vložil poročilo o izpolnitvi dodatnih pogojev, kateremu pa ni priložil nobenih prilog, ki jih je bil po mnenju sodišča prve stopnje v skladu z določilom tretjega odstavka 185a. člena ZFPPIPP dolžan priložiti (pogodbe sklenjene z imetniki zavarovanih terjatev, s katerimi ti soglašajo s prestrukturiranjem njihovih terjatev in na katerih je overjen njihov podpis in dodatno poročilo pooblaščenega ocenjevalca vrednosti podjetij o presoji učinkov teh pogodb za uspešno finančno prestrukturiranje dolžnika, s katerim je pooblaščeni ocenjevalec vrednosti podjetij dal pritrdilno mnenje iz četrtega odstavka 146. člena ZFPPIPP). Dolžnik je 29. 8. 2014 predložil dopolnitev poročila o izpolnitvi dodatnih pogojev (r. št. 331). Nato pa je sodišče prve stopnje 2. 10. 2014 izdalo izpodbijani sklep o ustavitvi postopka prisilne poravnave in začetku stečajnega postopka.

6. V obrazložitvi je navedlo, da je bilo v postopku prisilne poravnave v NFP za uspešno finančno prestrukturiranje dolžnika predvideno med drugim tudi prestrukturiranje zavarovanih terjatev, iz poročila pooblaščene ocenjevalke vrednosti podjetij, ki ga je ta podala glede NFP, pa izhaja, da je nanj dala mnenje s pridržkom (146. člen ZFPPIPP) in sicer, da obstaja verjetnost, ki presega 50%, da bo izvedba NFP omogočila takšno finančno prestrukturiranje dolžnika, da bo postal kratkoročno in dolgoročno plačilno sposoben, če bodo imetniki zavarovanih terjatev soglašali s prestrukturiranjem zavarovanih terjatev na način in v obsegu navedenem v NFP. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je sicer dolžnik v okviru zakonskega roka predložil poročilo o izpolnitvi dodatnih pogojev za uspešno finančno prestrukturiranje in dodatno tudi devet „pogodb o upnikovem soglasju“, ki naj bi bile sklenjene z imetniki zavarovanih terjatev in dodatno poročilo pooblačene ocenjevalke vrednosti podjetij o presoji učinkov teh pogodb za uspešno finančno prestrukturiranje dolžnika. V nadaljevanju obrazložitve izpodbijanega sklepa pa je sodišče vsebinsko presojalo poročilo pooblaščene ocenjevalke in priloge k poročilu ter zaključilo, da dolžnik v zakonskem roku in tudi podaljšanem roku za dopolnitev poročila, le-tega ni dopolnil tako, da bi bilo poročilo vključno s predpisanimi prilogami popolno in bi iz njega izhajala izpolnitev dodatnih pogojev za uspešno finančno prestrukturiranje. Sodišče je ugotovilo, da je v NFP, ki ni bil spremenjen, predvideno prestrukturiranje zavarovanih terjatev in sicer je bil podan predlog, da se upnikom ponudi 5% letna linearna obrestna mera za čas od začetka postopka prisilne poravnave do vključno 30. 6. 2015, obresti bi plačeval mesečno, moratorij na glavnico do 30. 6. 2015, od 1. julija 2015 pa bi zavarovanim upnikom odplačeval glavnico osem let in sicer v 32 enakomernih zaporednih trimesečnih anuitetah. NFP vsebuje tudi izračun iz tega predloga izhajajočih obveznosti dolžnika do zavarovanih upnikov in seznam zavarovanih terjatev, ki jih bo potrebno prestrukturirati (20. stran NFP, r. št. 7). Iz seznama teh terjatev izhaja, da bi bilo potrebno prestrukturirati zavarovane terjatve petnajstih upnikov, ki imajo na dan 31. december 2013 do dolžnika 7.789.004,44 EUR terjatev, čeprav tudi sama pooblaščena ocenjevalka podjetij v dopolnitvi mnenja zapiše, da bi pogoji ob izglasovanju veljali za vse zavarovalne upnike, ne le za tiste, ki bi glasovali za potrditev prisilne poravnave. Sodišče prve stopnje je navedlo še, da je pooblaščena ocenjevalka prezrla, da glede terjatev, o katerih je bila sklenjena pogodba o upnikovem soglasju v primeru upnika banke 2, ta upnik glede terjatve sploh ni upnik dolžniku N. d.d., za katerega prestrukturiranje zavarovanih terjatev upnikov gre, ampak gre za terjatve upnika banke 2 do dolžnika R. d.o.o., družba N. d.d. pa je bila glede teh terjatev le zastavitelj in ji v tem postopku ne gredo upniške pravice, torej tudi glasovalna pravica ne. Tako ni več zagotovljenih več kot ¾ soglasij zavarovanih upnikov z zavarovanimi terjatvami k potrditvi predlagane prisilne poravnave. Glede „pogodbe o upnikovem soglasju“ z upnikom S. d.o.o. pa po mnenju sodišča prve stopnje ni podpisana s strani zakonitega zastopnika upnika, pač pa jo je podpisal B. T. in ni bilo izkazano, da bi imel podpisnik za podpis ustrezno pooblastilo. Sodišče je zaključilo, da je kljub dopolnjevanju poročila, ko je dolžnik sodišču posredoval nekaj pogodb o upnikovem soglasju, od katerih pa niso vse sklenjene z imetniki zavarovanih terjatev in dodatno poročilo pooblaščene ocenjevalke, ki temelji na presoji učinkov tudi pogodb, ki jih po mnenju sodišča prve stopnje ne bi smela upoštevati ter da je bilo prezrto bistveno odstopanje skupne dolžnikove višine obveznosti do zavarovanih upnikov, kot je bilo zajeto in upoštevano v NFP, ostalo poročilo o izpolnitvi dodatnih pogojev za uspešno finančno prestrukturiranje nepopolno. Glede na 2. točko sedmega odstavka 185a. člena ZFPPIPP je zato postopek prisilne poravnave ustavilo in nad dolžnikom začelo stečajni postopek.

7. V skladu z določbo 146. člena ZFPPIPP je vloga pooblaščenega ocenjevalca vrednosti podjetij ključna pri presoji materialnopravnih predpostavk za vodenje postopka prisilne poravnave. Prav on s pritrdilnim mnenjem po četrtem odstavku 146. člena ZFPPIPP (v povezavi s 185a. členom ZFPPIPP) v končni posledici presodi, da materialnopravne predpostavke za vodenje prisilne poravnave obstajajo. Končna odločitev o sprejetju prisilne poravnave je seveda stvar upnikov, kateri pa (praviloma) nimajo vseh potrebnih poslovno finančnih znanj (enako velja za sodišče) in se zanesejo na poročilo neodvisnega strokovnjaka. Sodna praksa je že poudarila, da v primeru insolventnosti stopijo v ospredje interesi upnikov. Pomembnost ocenjevalčeve vloge pri prisilni poravnavi se nenazadnje kaže tudi z (visoko) predpisano odškodnino za škodo, povzročeno s kršitvijo pravil stroke (šesti odstavek 146. člena ZFPPIPP)(1).

8. V konkretnem primeru je sodišče prve stopnje v okviru presoje, ali so k poročilu o izpolnitvi dodatnih pogojev priložene tudi pogodbe, sklenjene z imetniki zavarovanih terjatev, s katerimi ti soglašajo z ustreznim prestrukturiranjem njihovih terjatev, zmotno presodilo, da pogodbe s S. d.o.o. ni podpisal zakoniti zastopnik, saj iz podatkov AJPES izhaja, da je B. T., ki je „pogodbo o upnikovem soglasju“ podpisal, prokurist v tej družbi in kot tak upravičen za sklepanje takšnih poslov v skladu z določbo 35. člena Zakona o gospodarskih družbah-1 (Ur. l. RS 42/2006 in nadaljnje).

9. Utemeljeno dolžnik graja tudi presojo sodišča prve stopnje, s katero je le to ocenjevalo pritrdilno mnenje pooblaščene ocenjevalke vrednosti podjetij. Mnenje sodišča prve stopnje, da je pooblaščena ocenjevalka prezrla, da banka 2 nima statusa upnice, je v nasprotju s podatki o preizkusu terjatev, ki jih sodišče prve stopnje zmotno ni upoštevalo. Iz teh izhaja, da je upraviteljica terjatev P. d.d. priznala kot nepogojno zavarovano terjatev in je v nadaljevanju preizkusa terjatev ni prerekal niti katerikoli drugi upnik niti dolžnik.

10. Prav tako ni nujno, da so prav vsi ukrepi prisilne poravnave predvideni v NFR, kot to zmotno meni sodišče prve stopnje(2). Sodišče druge stopnje pa še pritrjuje pritožnici, ko poudarja, da je temeljno načelo insolvenčnega prava zagotavljanje najboljših pogojev za poplačilo upnikov (47. člen ZFPPIPP) in načelo enakega obravnavanja upnikov (46. člen ZFPPIPP). Smiselno iz vlog obeh upniških odgovorov in podatkov v spisu izhaja, da sta oba upniška odbora soglašala s postopkom prisilne poravnave ter je tako ob upoštevanju ostalih določil ZFPPIPP k spoštovanju teh temeljnih načel insolvenčnega prava zavezano tudi sodišče prve stopnje.

11. Upoštevaje vse navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

12. Skladno z določbo prvega odstavka 360. člena ZPP, ki se v postopkih insolventnosti uporablja v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP, se je pritožbeno sodišče opredelilo le do navedb pritožnice, ki so odločilnega pomena.

13. Upniški odbor navadnih upnikov je po pooblaščencu vložil vlogo, ki jo je naslovil odgovor na pritožbo, in zahteval, da se mu prizna stroške odgovora na pritožbo, ki jih je konkretiziral upoštevaje določbe 28. člena Zakona o odvetniški tarifi (Ur. l. RS št., 67/2008 in naslednje, v nadaljevanju ZodvT) in sicer je navajal, da se višina nagrade odmerja po višini vsote zneskov, ki so na razpolago za poravnavo dolgov stečajne mase. To ni pravilno, saj določba 2. odstavka citiranega člena določa, da se nagrade za zastopanje upnika po tarifnih številka 3430, 3432, 3434, 3220 in 3222 odmerijo po vsoti upnikovih prijavljenih terjatev in torej ne po celotni aktivi, kot je zahteval upniški odbor. Poleg tega gre v konkretnem primeru za situacijo, ko upniški odbor nima položaja nasprotne stranke (344. čl. ZPP v zvezi z 121. členom ZFPPIPP), saj je enako kot pritožnica predlagal razveljavitev sklepa o začetku stečajnega postopka in je torej njegov cilj v pritožbenem postopku enak dolžnikovemu. Glede na navedeno ni mogoče dolžniku naložiti plačila pritožbenih stroškov.

ZFPPIPP člen 46, 47, 146, 146/4, 146/6, 185a, 185a/3, 185a/7,185a/7-2. ZOdvT člen 28, 28/2. ZGD-1 člen 35. ZPP člen 344.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.