TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep II Cp 1983/14
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-09-24

stvarna pristojnost - gospodarski spor - društvo kot stranka postopka

Pravdni stranki (društvo kot tožeča stranka ter zveza društev kot tožena stranka) nista subjekta, glede katerih bi veljala pravila gospodarskega spora, zato za predmetni spor (zaradi sklica izredne skupščine) ni pristojno okrožno sodišče.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Ljubljani odločilo, da ni stvarno pristojno za odločanje v predmetni zadevi, pač pa Okrožno sodišče v Ljubljani.

2. Predlagatelj sklep izpodbija zaradi zmotne uporabe materialnega prava, ker sodišče ni upoštevalo, da stranki v postopku nista gospodarski družbi, ali pravni osebi, za katere veljajo določbe Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1). Delujeta v skladu z določili Zakona o društvih. Priglaša pritožbene stroške.

4. Društvo X. je vložilo tožbo zaradi sklica izredne skupščine, ki pa jo je sodišče prve stopnje obravnavalo kot predlog za sklic izredne skupščine po 295. členu ZGD-1, ki se v skladu z 12. alinejo 50. člena in 51. členom ZGD-1 obravnava kot gospodarski spor pred okrožnim sodiščem. Vendar pa stranki, kot pravilno opozarja pritožba, nista subjekta, glede katerih bi se na podlagi 481. ali 482. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) spor med njima lahko štel za gospodarski spor. Le v gospodarskih sporih pa je ne glede na vrednost spornega predmeta za sojenje pristojno okrožno sodišče (7. točka drugega odstavka 32. člena ZPP). Zato je potrebno pritožbi ugoditi in razveljaviti izpodbijani sklep (3. točka 365. člena ZPP).

5. Pritožbeno sodišče še pripominja, da spadajo spori iz civilnopravnih razmerij, za katere niso po ZPP ali po kakšnem drugem zakonu pristojna okrožna sodišča, v pristojnost okrajnih sodišč (30. člen ZPP).

6. Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP. Stroški tega pritožbenega postopka bodo del pravdnih stroškov (prvi odstavek 151. člena ZPP), o teh pa sodišče odloči na podlagi 154. člena ZPP glede na doseženi uspeh strank v postopku s končno odločbo.

ZPP člen 30, 30/3, 32, 32/2, 32/2-7, 481, 482. ZGD-1 člen 50, 51, 295.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 1640/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-09-10

Danilo Ukmar (preds.), dr. Peter Rudolf (poroč.), Mojca Hribernik

smrt stranke - prekinitev postopka - delitev solastnine

V skladu s 1. točko 1. odstavka 205. člena ZPP se postopek prekine, če stranka umre, pa v postopku nima pooblaščenca, ta okoliščina pa glede pokojne A. ni podana. Iz uradnega zaznamka, ki se nahaja na sporočilu dedičev pokojnega B. o prevzemu postopka, izhaja, da naj bi A. (tudi v tem postopku) po pooblastilu zastopala njena hčerka C.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

1. Okrajno sodišče v Krškem je s sklepom z dne 2.4.2014 odločilo, da se predmetni nepravdni postopek prekine in da se bo nadaljeval po pravnomočnosti sklepa izdanega v zapuščinskem postopku Okrajnega sodišča v Slovenj Gradcu.

2. Zoper sklep se iz vseh pritožbenih razlogov pritožuje nasprotni udeleženec I. G., ki pritožbenemu sodišču predlaga, da ga razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Poudarja, da je sodišče prve stopnje vsem dedičem po pokojnem B. poslalo dopis, v katerem je navedlo, da s smrtjo omenjenega pooblastilno razmerje odvetniku D. M. ni prenehalo in da še vedno traja. A. ima pooblaščenca (in sicer odvetnika D. M.), kar pomeni, da prekinitev ni v skladu z določili ZPP. Upoštevati naj bi bilo potrebno, da gre za dolgotrajen postopek in da je zato moč pričakovati, da bo (glede na število strank) vsake toliko časa kdo umrl. Prekinitev postopka ob smrti vsake od strank bi bila v nasprotju z načelom ekonomičnosti in hitrosti.

3. Ostali udeleženci na pritožbo niso odgovorili.

5. V skladu s 1. točko prvega odstavka 205. člena ZPP(1) (v zvezi s 37. členom ZNP(2)) se postopek prekine v primerih, če stranka umre, pa v postopku nima pooblaščenca. Ta okoliščina pa v konkretnem primeru glede pokojne A. ni podana. Iz uradnega zaznamka, ki se nahaja na sporočilu dedičev pokojnega B. o prevzemu postopka z dne 2.11.2013 (l. št. 285 predmetnega spisa), izhaja, da naj bi A. (tudi v tem postopku) po pooblastilu(3) zastopala njena hčerka C. Zato okoliščina, da je prišlo do preklica pooblastila za zastopanje (pooblaščencu pokojnega predlagatelja B.) odvetniku D. M.(4) tudi s strani C. (seveda v imenu A.), v tem oziru ničesar ne spremeni. Ker ima pokojna v postopku pooblaščenko(5), razlogi za prekinitev postopka niso podani. Zato je bilo potrebno pritožbi ugoditi in izpodbijani sklep razveljaviti (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP).

---------------------------------------------------------------------------------------------------------------

(1) Zakon o pravdnem postopku,Uradni list RS, št. 26/1999, s kasnejšimi spremembami.

(2) Zakon o nepravdnem postopku,Uradni list SRS, št. 30/1986, s kasnejšimi spremembami.

(3) Ki naj bi bilo dano v zapuščinskem postopku po pokojnem B., a naj bi bilo veljavno tudi za predmetni postopek.

(5) Pritožnik, ki se sicer utemeljeno pritožuje, zmotno kot pooblaščenca pokojne A. omenja odvetnika D. M.

ZPP člen 205, 205/1, 205/1-1. ZNP člen 37.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep Cst 431/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-09-30

Andreja Strmčnik Izak (preds.), mag. Damjan Orož (poroč.), Mateja Levstek

postopek osebnega stečaja - ugotovitev stanja dolžnikovega premoženja - overitev poročila o premoženjskem stanju - notarska overitev - upravna overitev - dopolnitev predloga za začetek postopka osebnega stečaja - nova dejstva in novi dokazi v pritožbenem postopku - ponoven predlog za začetek postopka osebnega stečaja

Upravna overitev podpisa glede na izrecno zahtevo po notarski overitvi ne zadošča.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo dolžnikov predlog za začetek postopka osebnega stečaja, ker poročilo o stanju premoženja ni bilo notarsko overjeno.

4. Ni utemeljena pritožbena navedba, da je dolžnik po pozivu sodišča ustrezno dopolnil predlog za začetek postopka osebnega stečaja. Drži sicer, da je po pozivu sodišča (sklep z dne 13. 6. 2014) dopolnil predlog za začetek postopka osebnega stečaja, vendar pa poročilo o stanju svojega premoženja ni bilo notarsko overjeno. Dolžnikov podpis ni bil notarsko overjen. Kadar začetek stečajnega postopka predlaga dolžnik, je dolžan (zaradi ugotovitve stanja premoženja, ki spada v stečajno maso) po prvem odstavku 384. čl. Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP k predlogu za začetek tega postopka priložiti poročilo o stanju premoženja. Podpis dolžnika na tem poročilu mora biti notarsko overjen (četrti odstavek 384. člena ZFPPIPP). Upravna overitev podpisa (glej zap. št. 3) ne zadošča, glede na izrecno zahtevo po notarski overitvi. Kolikor pa sedaj dolžnik v pritožbenem postopku to popravlja in prilaga poročilo o stanju svojega premoženja, na katerem je podpis notarsko overjen, je to prepozno, glede na določbo prvega odstavka 337. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP. Dolžnik je bil o posledici neustrezne dopolnitve predloga za začetek postopka osebnega stečaja s strani sodišča opozorjen. Višje sodišče pa poudarja, da ta odločitev ne preprečuje ponovnega predloga za začetek postopka osebnega stečaja, pri katerem naj dolžnik upošteva zgoraj povedano.

5. Pritožba ni utemeljena in niso podani razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), zato je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

ZFPPIPP člen 384, 384/4. ZPP člen 337, 337/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 1526/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-10-08

Mojca Hribernik (preds.), dr. Peter Rudolf (poroč.), Danilo Ukmar

narok za glavno obravnavo - neudeležba - domneva umika tožbe - ustavitev postopka - obvestilo o poteku postopka - subjektivna sprememba tožbe - preložitev naroka - obvestilo stranki

Tožeča stranka je bila s strani sodišča prve stopnje pravilno vabljena na poravnalni narok oziroma prvi narok za glavno obravnavo. Kasneje s strani sodišča prve stopnje ni bila obveščena, da naroka ne bo (ker bo preložen) ali da se ji ga (iz kakršnegakoli razloga že) ni potrebno udeležiti.

Sodišče nima procesne dolžnosti obveščanja tožeče stranke, da tožena stranka ni privolila, da bi v pravdo namesto nje stopil nov subjekt.

Pritožba se zavrne in sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 21.5.2014 odločilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 50571/2013 z dne 9.4.2013 razveljavi v prvem in tretjem odstavku izreka in da se postopek ustavi.

2. Zoper omenjeno odločitev se pritožuje tožnica. Navaja, da je po prejemu vabila sodišče v dopisu z dne 31.3.2014 obvestila, da je v pravdo kot tožeča stranka vstopil nov upnik H., d.o.o. Vendar pa sodišče na njen dopis ni odreagiralo in je do dne 21.5.2014, ko je bila razpisana prva obravnava, ni obvestilo, da tožena stranka ni podala soglasja za vstop nove tožeče stranke v postopek. Zato je bila prepričana, da je vstop nove tožeče stranke sprejet, in se zaradi tega naroka ni udeležila. Do neudeležbe na naroku ni prišlo po njeni krivdi, ampak izključno iz razloga, ker sodišče ni pravilno vodilo postopka.

5. Tožeča stranka je bila s strani sodišča prve stopnje pravilno vabljena na poravnalni narok oziroma prvi narok za glavno obravnavo dne 21.5.2014. Kasneje s strani sodišča prve stopnje ni bila obveščena, da naroka ne bo (ker bo preložen) ali da se ji ga (iz kakršnegakoli razloga že) ni potrebno udeležiti. To pa je vidika izpodbijane odločitve edino relevantno. Napačno je namreč pritožbeno stališče, da jo je bilo sodišče prve stopnje dolžno obvestiti, da tožena stranka (upoštevaje drugi odstavek 190. člena ZPP(1) ni privolila, da bi v pravdo namesto tožeče stranke vstopil nov subjekt (konkretno H., d.o.o.). Ker sodišče takšne (procesne) dolžnosti nima, mora tožnica sama sebi pripisati posledice svojega nepristopa na narok(2) oziroma dejstva, da se na vabilo(3) sodišča (neupravičeno) ni odzvala.

6. Ker razlogi, na katere se sklicuje pritožba, niso utemeljeni in ker niso podani razlogi, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče (v skladu z določbo 2. točke 365. člena ZPP) pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

----------------------------------------------------------------------------

(1) Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999, s kasnejšimi spremembami (ZPP).

(2) Ker na narok ni pristopila nobena od strank, je nastopila zakonska fikcija o umiku tožbe (282. člen ZPP).

(3) V katerem je bila pravilno opozorjena na posledice (svojega) izostanka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I R 58/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-09-17

Irena Dovnik (preds.), Renata Horvat (poroč.), mag. Valerija Jelen Kosi

pristojnost - spor o pristojnosti - pravna oseba - gospodarski spor - skupnost lastnikov stanovanj - vrednost spornega predmeta

Ker je tožeča stranka skupnost lastnikov stanovanj, niso izpolnjene predpostavke za obstoj gospodarskega spora po 481. členu ZPP, saj tožeča stranka ni gospodarski subjekt.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani – Centralni oddelek za verodostojno listino je 3. 4. 2014 izdalo sklep, da se sklep o izvršbi opr. št. VL 26400/2014 z dne 4. 3. 2014 razveljavi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in odločilo, da se bo o zahtevku in stroških postopka odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti, ker ocenjuje, da je za odločanje v tej zadevi stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

3. Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. Za odločitev v sporu o pristojnosti sta pomembni naslednji dejstvi: vrednost spornega predmeta znaša 376,03 EUR, tožeča stranka pa je skupnost lastnikov stanovanj, ki je vpisana v sodni register na naslovu …, Ljubljana.

5. Za odločanje so pristojna okrožna sodišča, če bodisi vrednost spornega predmeta presega 20.000,00 EUR, bodisi gre za kakšno drugo zadevo, za katero je izključno pristojno okrožno sodišče (drugi odstavek 32. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP), med drugim v primeru, če gre za gospodarski spor (7. točka drugega odstavka 32. člena ZPP).

6. Ker je tožeča stranka skupnost lastnikov stanovanj, niso izpolnjene predpostavke za obstoj gospodarskega spora po 481. členu ZPP, saj tožeča stranka ni gospodarski subjekt. Z vpisom v register (75. člen Stanovanjskega zakonika – SZ-1) je sicer pridobila lastnost pravne osebe, vendar pa je njena pravna sposobnost omejena na sklepanje poslov upravljanja te večstanovanjske stavbe in ne sme opravljati nobene druge dejavnosti. Prav tako ne sodi med nobenega od ostalih subjektov, ki so navedeni v 481. členu ZPP.

7. Za gospodarski spor bi lahko šlo tudi, če bi šlo za katerega od v 482. ali 483. členu ZPP naštetih sporov. Glede na navedbe tožene stranke v ugovoru zoper sklep o izvršbi, tožeča stranka očitno uveljavlja terjatev iz naslova obratovalnih stroškov za storitev čiščenja snega, drugih podatkov o vrsti spora pa v spisu (še) ni. Takšne vrste spor zato ni gospodarski spor niti po določbah 482. člena ZPP niti 483. člena ZPP.

8. Glede na vrednost spornega predmeta 376,03 EUR, kar je manj kot 20.000,00 EUR, je za odločanje v tem sporu pristojno okrajno sodišče (prvi odstavek 30. člena ZPP). Ker ima tožena stranka sedež v Ljubljani, je za odločanje v tem sporu torej pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani (48. člen ZPP).

ZPP člen 32, 32/2, 481, 482, 483. SZ-1 člen 75.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I R 90/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-10-07

Milojka Fatur Jesenko (preds.), Andreja Strmčnik Izak (poroč.), Mateja Levstek

spor o pristojnosti - subjektivni kriterij - zbornica

V obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožnica kot zbornica ni oseba iz 1. točke 1. odstavka 481. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani – centralni oddelek za verodostojno listino je s sklepom VL 84997/2014 z dne 28. 8. 2014, razveljavilo sklep o izvršbi 23. 6. 2014 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in odločilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in prvi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ocenjuje, da spor ne izpolnjuje subjektivnega kriterija (kriterija strank), saj je tožnica zbornica. Prav tako sklepa, da pristojnost okrožnega sodišča ni podana po določbah 483. ali 484. člena ZPP (objektivni kriterij). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. V obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožnica kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) namreč zbornice ni, zato subjektivni kriterij (kriterij strank) ni izpolnjen. Iz podatkov spisa pa tudi ne izhaja, da bi se spor nanašal na primere iz 482., 483. ali 484. člena ZPP. Zato predmetni spor ni gospodarski spor.

5. Pristojnost okrožnega sodišča v konkretni zadevi tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti se zato uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (48. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 46. člena ZPP) je to Okrajno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep Cst 375/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-09-09

O oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu taks odloči sodišče prve stopnje na predlog stranke. Dolžnik takšnega predloga ni podal, zaradi česar sodišče prve stopnje njegovega premoženjskega stanja ni moglo upoštevati in ga po uradni dolžnosti oprostiti plačila sodne takse za pritožbo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom štelo, da je pritožba dolžnika z dne 23.5.2014 zoper sklep o zavrženju predloga za začetek stečajnega postopka z dne 22.4.2014, umaknjena.

2. Zoper navedeni sklep se je dolžnik pravočasno pritožil, in sicer smiselno zaradi bistvene kršitve določb postopka. Predlagal je razveljavitev izpodbijanega sklepa.

4. Sodišče prve stopnje je dolžnikovo pritožbo štelo kot umaknjeno po tem, ko je ugotovilo, da dolžnik dolžne sodne takse po pozivu sodišča ni plačal, čeprav je bil izrecno opozorjen na posledice, če taksa ne bo pravočasno plačana. Tega pritožnik ne zanika, navaja pa, da je iz odločbe CSD ter izjave o premoženjskem stanju razvidno, da bi plačilo sodne takse ogrozilo njegova sredstva za preživljanje, zaradi česar bi ga moralo sodišče po uradni dolžnosti oprostiti plačila sodne takse v celoti. Takšno naziranje dolžnika je napačno. Tudi, če bi bil dolžnik upravičen do oprostitve plačila sodne takse, tega sodišče prve stopnje brez njegovega predloga ne more upoštevati. Šele, če in ko bi dolžnik vloži predlog za oprostitev plačila sodne takse, bi sodišče odločalo o njegovem predlogu. O oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu taks namreč odloči sodišče prve stopnje na predlog stranke (prvi odstavek 12. člena Zakona o sodnih taksah, ZST-1). Dolžnik takšnega predloga ni podal, zaradi česar sodišče prve stopnje njegovega premoženjskega stanja ni moglo upoštevati in ga po uradni dolžnosti oprostiti plačila sodne takse za pritožbo.

5. Dolžnik s pritožbenimi razlogi torej ne more uspeti. Izpodbijani sklep je pravilen, izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi pa niso podani. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je višje sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 2518/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-10-09

NEPRAVDNO PRAVO - DEDNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dovoljenost revizije v zapuščinskem postopku - zavrženje revizije

Revizija v zapuščinskih postopkih ni dovoljena.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo revizijo dediča proti sklepu o dedovanju Okrajnega sodišča v Kranju, opr. št. D 272/1988 z dne 28.6.2010.

2. Proti sklepu vlaga pritožbo dedič. Vloga je laična, njeno bistveno pa je v tezi, da je revizija dovoljena. Pri tem se sklicuje na določbe Zakona o pravdnem postopku ter na sodni akt Vrhovnega sodišča RS, II R 28/96 z dne 16.9.1996.

4. Sodišče prve stopnje je z navedbo relevantnih procesnih določb utemeljilo pravilno odločitev, da revizija v zapuščinskih postopkih ni dovoljena in jo je zato pravilno zavrglo. K tem razlogom, ki so celoviti, pritožbeno sodišče nima nič dodati.

5. Ti razlogi tudi pojasnjujejo, zakaj določbe Zakona o pravdnem postopku, na katere se sklicuje pritožnik, ne dajejo podlage za sklep, da je revizija v zapuščinskem postopku dovoljena. Tudi sodni akt (gre za dopis tedanjega vodje civilnega oddelka Vrhovnega sodišča RS, opr. št. II R 28/96 z dne 16.9.1996), ki ga kot prilogo A36 sodišču pošilja pritožnik, na noben način ne daje podlage za sklep, da bi bila revizija v zapuščinskem postopku dopustna. V tem dopisu je bilo stranki le pojasnjeno, kako je treba procesno ravnati z revizijo (kje, pri katerem sodišču jo je treba vložiti), nikakor pa iz dopisa ne izhaja sklep o dopustnosti revizije. Tudi nedopustno revizijo je namreč treba procesno (ne pa tudi vsebinsko) obravnavati.

6. Razlaga, na kakršni temelji izpodbijani sklep, je v sodni praksi docela nedvoumna in splošno sprejeta, tudi s strani Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (primerjaj npr. sklep, opr. št. II Ips 691/2009 z 8.4.2010).

7. Pritožba torej ni utemeljena. Ker ob tem niso podani niti razlogi, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče na podlagi procesnega pooblastila iz 2. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 2313/2014
Sodna praksa višjih sodišč, 2014-10-13

predlog za zaznambo postopka delitve parcel - zavrženje predloga - pravna dejstva, ki se vpisujejo v zemljiško knjigo

Po 22. členu ZZK-1 se pravno dejstvo začetka sodnega postopka ali kakšno drugo pravno dejstvo v zemljiško knjigo vpisuje samo, če zakon (izrecno) določa, da se začetek tega postopka vpiše v zemljiško knjigo. Zaznambe postopka delitve parcele zakon ne določa, analogija (smiselna uporaba) pa tudi ni dopustna glede na citirano določbo ZZK-1.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom kot nedovoljen zavrglo predlog predlagatelja (v delu) za zaznambo postopka delitve parcele št. 919/1 k. o. X.

2. Zoper sklep se pritožuje predlagatelj. Meni, da se za obravnavano zadevo smiselno uporabljajo določila 15. člena Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine, ki določa,(1) da se na predlog predlagatelja v zemljiški knjigi zaznamuje uvedba postopka delitve nepremičnine. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek, podrejeno pa da ga ustrezno predlogu spremeni.

4. Po 22. členu Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju: ZZK-1) se pravno dejstvo začetka sodnega postopka ali kakšno drugo pravno dejstvo(2) v zemljiško knjigo vpisuje samo, če zakon (izrecno) določa, da se začetek tega postopka vpiše v zemljiško knjigo. In tega (zaznambe postopka delitve parcele) v obravnavanem primeru zakon ne določa, analogija (smiselna uporaba) pa tudi ni dopustna glede na citirano določbo ZZK-1. Pritožbeni očitki predlagatelja so torej neutemeljeni. Ker je sodišče prve stopnje v obravnavani zadevi vse odločilne dejanske okoliščine pravilno in popolno ugotovilo, na tako ugotovljeno dejansko stanje pravilno uporabilo materialno pravo, pri odločanju pa ni zgrešilo niti kakšne zatrjevane niti kakšne uradoma upoštevne bistvene kršitve postopkovnih določb, je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP v zvezi s členom 37. ZNP pritožbo predlagatelja kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

(1) Predlagatelj ima očitno v mislih Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na predlog pridobitelja posameznega dela stavbe in o določanju pripadajočega zemljišča k stavbi (ZVEtL).

(2) Denimo (pravno) dejstvo, da je postopek v teku; prim. 9. in 10. točko ZZK-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.