VSL sklep I Cpg 12/2013
Sodna praksa višjih sodišč, 2013-06-05

Nada Mitrović (preds.), Vesna Jenko (poroč.), Renata Horvat

pristojnost - pravdni postopek - nepravdni postopek - izdelava načrta etažne lastnine - spor iz obligacijskega razmerja - izpolnitev prevzete pogodbene obveznosti

Ker po 107. členu SPZ etažna lastnina nastane na podlagi pravnega posla ali z odločbo sodišča in z vpisom v zemljiško knjigo, je glede na tožbeno trditveno podlago evidentno, da tožeča stranka ne uveljavlja vzpostavitve etažne lastnine na podlagi sodne odločbe, čeprav ji je na razpolago tudi ta možnost po določbah ZVEtL. Katero pravno pot za dosego svojega cilja bo tožnik izbral, je namreč stvar njegove presoje. Po vsebini tožbe torej ne gre za zadevo, ki jo je treba obravnavati po določbah ZVEtL.

Ker tožnik s tožbo uveljavlja izpolnitev prevzete pogodbene obveznosti tožene stranke, gre za spor iz obligacijskopravnega razmerja med pravdnima strankama, ki se rešuje po pravilih pravdnega in ne nepravdnega postopka.

I. Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Z uvodoma citiranim sklepom je prvostopenjsko sodišče pravdni postopek, ki poteka pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani, VIII Pg 1659/2010, ustavilo (I točka izreka) in odločilo, da se bo po pravnomočnosti tega sklepa postopek nadaljeval pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani po pravilih nepravdnega postopka (II točka izreka).

2. Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožila tožeča stranka, uveljavljala pa je pritožbeni razlog bistvene kršitve določb pravdnega postopka in predlagala razveljavitev izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve prvostopenjskemu sodišču v nadaljnji postopek.

3. Čeprav odgovor na pritožbo zoper predmetni sklep v drugem odstavku 366. člena ZPP ni predviden, sta na pritožbo odgovorila tako tožena stranka kot stranski intervenient na njeni strani in predlagala zavrnitev pritožbe kot neutemeljene.

5. Iz tožbene naracije izhaja, da sta pravdni stranki, tožena stranka kot prodajalec in tožeča stranka kot kupec, sklenili prodajno pogodbo št. X, katere predmet je bil poslovni prostor št. 4 v objektu P. K. Prvi odstavek 12. člena Pogodbe vsebuje dovoljenje tožene stranke, da se na nepremičnini, ki je predmet pogodbe, vknjiži lastninska pravica na ime tožeče stranke, na skupnih delih in napravah, ki služijo objektu kot celoti in na funkcionalnem zemljišču pa solastniška pravica, sorazmerna z vrednostjo njegovega lastninskega deleža. V drugem odstavku 12. člena pa se je tožena stranka zavezala zagotoviti načrt etažne lastnine. Tožena stranka je v 14. členu Pogodbe prevzela tudi obveznost, da bo v roku šest mesecev od dneva veljavnega uporabnega dovoljenja predlagala vpis objekta P. K v zemljiško knjigo. S tožbo torej tožeča stranka zahteva izpolnitev prevzete pogodbene obveznosti tožene stranke in sicer izdelavo in izročitev načrta etažne lastnine za stavbo K 10 a, L, v kateri se nahaja kupljeni poslovni prostor in ki je bila po vsebini v izpolnitvi pogojev za vknjižbo etažne lastnine tožeče stranke v zemljiško knjigo. Ker po 107. členu SPZ etažna lastnina nastane na podlagi pravnega posla (sporazumom o delitvi solastnine v etažno lastnino – 108. člen SPZ, ali z enostranskim pravnim poslom – 109. člen SPZ) ali z odločbo sodišča in z vpisom v zemljiško knjigo, je glede na tožbeno trditveno podlago evidentno, da tožeča stranka ne uveljavlja vzpostavitve etažne lastnine na podlagi sodne odločbe, čeprav ji je na razpolago tudi ta možnost po določbah Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na predlog pridobitelja posameznega dela stavbe in o določanju pripadajočega zemljišča k stavbi (v nadaljevanju ZVEtL). Katero pravno pot za dosego svojega cilja bo tožnik izbral, je namreč stvar njegove presoje.

6. Po vsebini tožbe torej ne gre za zadevo, ki jo je treba obravnavati po določbah ZVEtL, čemur se je tožnik ves čas prvostopenjskega postopka s sklicevanjem na neizpolnjene pogodbene obveznosti tožene stranke upiral, pri tem pa po presoji pritožbenega sodišča utemeljeno vztraja tudi v pritožbi.

7. Ker torej tožnik s tožbo uveljavlja izpolnitev prevzete pogodbene obveznosti tožene stranke, gre za spor iz obligacijskopravnega razmerja med pravdnima strankama, ki se rešuje po pravilih pravdnega in ne nepravdnega postopka. Utemeljeni pritožbi tožeče stranke je zato pritožbeno sodišče ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP).

8. Izrek o pritožbenih stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.