VSL sklep I Ip 3964/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-02-11

nadaljevanje izvršbe zoper družbenika - odgovornost za obveznosti izbrisane družbe - pravno nasledstvo - po zakonu overjena listina - ničnost pogodbe o prenosu poslovnega deleža - ugovor novega dolžnika

Novi dolžnik bi lahko uspel s pritožbo zoper sklep o nadaljevanju izvršbe, če bi dokazal, da iz predložene pogodbe o odsvojitvi poslovnega deleža ne izhaja, da mu je prvotni družbenik kot edini družbenik izbrisane družbe v celoti odsvojil svoj poslovni delež. Ugovora, da obveznost izbrisane družbe ni prešla nanj, ker je bila pogodba o prenosu poslovnega deleža ugotovljena za nično oz. razveljavljena, novi dolžnik ne more uspešno uveljavljati v pritožbi zoper sklep o nadaljevanju izvršbe, temveč v ugovoru novega dolžnika po 56. a členu ZIZ.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom:

v I. točki izreka: sklenilo, da se izvršba, dovoljena s pravnomočnim sklepom z dne 03. 06. 2003 zoper drugo dolžnico – gospodarsko družbo L. d.o.o., nadaljuje zoper novega dolžnika A. K. kot družbenika in pravnega naslednika izbrisane gospodarske družbe,

v II. točki izreka: izvršilni postopek nadaljevalo tudi z novima izvršilnima sredstvoma, in sicer z izvršbo na denarna sredstva in izvršbo na premičnine,

v III. točki izreka: prvemu dolžniku R. H. in drugemu dolžniku A. K. naložilo, da sta dolžna upniku v 8 dneh nerazdelno povrniti njegove izvršilne stroške v višini 113,09 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči prvi dan po poteku roka za njihovo prostovoljno plačilo,

v IV. točki izreka: za izvršitelja določilo M. H.

Zoper ta sklep je drugi dolžnik (v nadaljevanju: novi dolžnik) vložil pravočasno laično pritožbo, poimenovano kot ugovor. Priznava, da je sklenil pogodbo o prenosu poslovnega deleža v družbi L. d.o.o. s prodajalcem in ustanoviteljem te družbe M. A, ki pa je zatajil dolgove družbe, ki so znašali cca. 20.000.000,00 takratnih SIT. Že takoj po podpisu pogodbe je bil žiro račun družbe zablokiran, tako da novi dolžnik ni mogel opraviti niti enega posla, ko pa je izvedel še za prej omenjeni dolg, pa je bil primoran vložiti tožbo zoper prodajalca M. A. zaradi ugotovitve ničnosti pogodbe na Okrožno sodišče v X. To sodišče je izdalo najprej sklep opr. št. P XXX/2003 o zaznambi spora v sodnem registru po uradni dolžnosti, nato pa je 3. 11. 2003 izdalo tudi sodbo, ki potrjuje, da je pogodba nična in se s to sodbo razveljavi. Višje sodišče v Y. pa je vse to potrdilo s sodbo z dne 02. 03. 2005. Pritožnik predlaga, da se izpodbijani sklep razveljavi. Pritožbenih stroškov ne priglaša.

Pritožba je bila pravilno vročena v odgovor upniku, ki pa nanjo ni odgovoril.

Glede na to, da je pritožba zoper izpodbijani sklep dovoljena le zoper odločitev, da se izvršba nadaljuje zoper novega dolžnika (I. točka izreka), in zoper odločitev o stroških postopka (III. točka izreka), ter da je novi dolžnik v pritožbi izrecno nasprotoval le odločitvi o nadaljevanju izvršbe ter v zvezi s tem uveljavljal razlog, ki je po svoji vsebini ugovorne narave, je pritožbeno sodišče štelo, da se novi dolžnik pritožuje le zoper odločitev v I. točki izreka in opravilo preizkus sklepa po uradni dolžnosti le v tem delu (prvi in drugi odstavek 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (Ur. list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju: ZPP), oba v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Ur. list RS, št. 51/98 s spremembami in dopolnitvami, v nadaljevanju: ZIZ)).

Izpodbijana odločitev, da se izvršba nadaljuje zoper novega dolžnika, je pravilna.

Če pride do spremembe dolžnika po vložitvi predloga za izvršbo, se izvršba nadaljuje zoper novega dolžnika, če upnik z javno ali po zakonu overjeno listino dokaže, da je bila obveznost prvotnega dolžnika prenesena na novega dolžnika oz. je prešla na novega dolžnika na kak drug način (četrti v zvezi s tretjim odstavkom 24. člena ZIZ). V konkretnem primeru je upnik v predlogu za nadaljevanje izvršbe z dne 08. 03. 2005 zatrjeval, da novi dolžnik kot družbenik izbrisane družbe odgovarja za obveznosti izbrisane družbe, saj je kljub temu, da novi dolžnik v sodnem registru ni vpisan kot družbenik, nesporno, da je M. A. (prvotni družbenik izbrisane družbe) z novim dolžnikom 18. 09. 2002 sklenil pogodbo o prenosu poslovnega deleža v predpisani obliki, ta pogodba pa ima skladno z odločbo Ustavnega sodišča v zvezi z oceno ustavnosti posameznih določb ZFPPod konstitutivni učinek in v zvezi z veljavnostjo pogodbe in njenimi pravnimi učinki ni potrebna registracija novega družbenika v sodnem registru. Kot dokaz za te navedbe je upnik tudi predložil fotokopijo notarskega zapisa pogodbe o prenosu poslovnega deleža SV XX z dne 18. 09. 2002 skupaj s potrdilom sodnega registra. Glede na to, da je iz predložene po zakonu overjene listine razvidno, da je prvotni družbenik kot edini družbenik izbrisane družbe v celoti odsvojil svoj poslovni delež novemu dolžniku, je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je dovolilo nadaljevanje izvršbe zoper novega dolžnika.

Novi dolžnik ugovora, da obveznost izbrisane družbe ni prešla nanj, ker je bila pogodba o prenosu poslovnega deleža ugotovljena za nično oz. razveljavljena, ne more uspešno uveljavljati v pritožbi zoper izpodbijani sklep. Sklep o nadaljevanju izvršbe z novim dolžnikom je namreč le sklep procesnega vodstva, ki ga sodišče izda, če so izpolnjeni pogoji za nadaljevanje prekinjenega postopka, in ne pomeni vsebinske odločitve o pravicah oz. obveznostih novega dolžnika. (1)

Novi dolžnik bi lahko uspel s pritožbo, če bi dokazal, da iz predložene pogodbe o odsvojitvi poslovnega deleža ne izhaja, da je prvotni družbenik kot edini družbenik izbrisane družbe v celoti odsvojil svoj poslovni delež novemu dolžniku. V konkretnem primeru pritožnik tega ne zatrjuje, temveč si prizadeva dokazati, da je bila predložena pogodba o odsvojitvi poslovnega deleža kasneje s sodno odločbo pravnomočno razveljavljena. Ta pritožbena navedba pa po svoji vsebini predstavlja ugovorni razlog iz 12. točke 55. člena ZIZ, ki ga ima novi dolžnik možnost uveljavljati v ugovoru novega dolžnika po 56. a členu ZIZ, ne pa v pritožbi zoper sklep o nadaljevanju izvršbe.

Glede na to, da pritožbene navedbe za odločitev o obravnavani pritožbi niso pravno pomembne, pritožbeno sodišče pa tudi ni ugotovilo nobenih kršitev, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče dolžnikovo pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep v izpodbijani I. točki izreka potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

V nadaljevanju postopka naj sodišče prve stopnje pritožnikove navedbe, s katerimi nasprotuje prehodu obveznosti izbrisane družbe nase, obravnava kot ugovor novega dolžnika po 56. a členu ZIZ.

---------------------------------------------------------------------------------------------------------------

(1) Ugovor, da obveznost ni prešla na dolžnika kot pravnega naslednika izbrisane družbe, predstavlja vsebinsko vprašanje utemeljenosti predloga za izvršbo, in ne vprašanje, o katerem bi sodišče odločilo v okviru odločanja o čisto procesnem vprašanju nadaljevanja izvršbe (glej Načelno pravno mnenje, občna seja VSS 30. 06. 2003, Pravna mnenja 1/2003, str. 7).

ZIZ člen 24, 24/4, 55, 55/1, 55/1-12, 56a.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.