VSK sklep CDn 8000000158/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-01-10

zaznamba sklepa o izvršbi - prisilna poravnava

Četudi drži pritožnikova navedba, ki jo je podal že v ugovornem postopku, da je bil nad njim dan pred izdajo sklepa izvršilnega sodišča (ki je podlaga za izpodbijani vpis hipoteke in zaznambe izvršbe) začet postopek prisilne poravnave, to dejstvo za zemljiškoknjižni postopek ni relevantno. V predpisih ni podlage, da bi sodišče v situaciji, kot jo zatrjuje pritožba, kljub izpolnjevanju pogojev, ki jih sicer določajo zemljiškoknjižna pravila, ne dovolilo predlagane vknjižbe hipoteke in zaznambe sklepa o izvršbi.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep zemljiškoknjižnega sodnika.

Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Sevnici zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca - zemljiškoknjižnega lastnika nepremičnin, na katerih je bila na podlagi sodnega sklepa o izvršbi predlagana in dovoljena vknjižba hipoteke in zaznamba sklepa o izvršbi, kot omogočata 86. in 88. člen Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1). Svojo odločitev o ugovoru je prvostopenjsko sodišče oprlo na določbo 94. člena ZZK-1, na podlagi katere je sodišče zaključilo, da začetek stečajnega postopka oziroma postopka prisilne poravnave ni ovira za vpis na podlagi sklepa, izdanega v postopku izvršbe na nepremičnino.

Zoper navedeni sklep se pritožuje nasprotni udeleženec iz vseh treh pritožbenih razlogov. Sprva navaja, da je sodišče zmotno ocenilo, da predstavljajo oviro za dovolitev vpisov proti stečajnemu dolžniku zgolj listine, ki so navedene v 94. členu ZZK-1, pač pa vpisa zaznambe izvršbe ni mogoče dovoliti tudi v primeru, če je zoper lastnika nepremičnine že začet postopek prisilne poravnave. Sklep izvršilnega sodišča, ki je bil podlaga za izpodbijani vpis, je po mnenju pritožbe ničen, saj je bil izdan dne 10.03.2011, nad nasprotnim udeležencem pa je bil dne 09.03.2011 začet postopek prisilne poravnave. Skladno z določbo prvega odstavka 132. člena ZFPPIPP se z dnem začetka postopka prisilne poravnave prekinejo izvršilni postopki, to pa pomeni, da izvršilno sodišče po tem dnevu ne sme več opravljati nobenih izvršilnih dejanj in izdajati odločb. V skladu z določbo drugega odstavka navedenega člena se lahko izvršilni postopek nadaljuje samo na podlagi sklepa sodišča, ki vodi postopek prisilne poravnave, nikakor pa ga ni mogoče nadaljevati na podlagi odločbe izvršilnega sodišča. Sodišče bi moralo pri odločitvi o vpisu po uradni dolžnosti upoštevati statusni položaj udeleženca in ničnost podlage za vknjižbo in predlagani vpis zavrniti že ob presoji materialne pravilnosti podlage (sklepa o nadaljevanju izvršbe). Pritožba na koncu še dodaja, da vknjižba hipoteke neposredno posega v položaj dolžnika in upnikov v postopku prisilne poravnave, saj daje upniku položaj ločitvenega upnika in ga s tem privilegira v odnosu do ostalih upnikov. Vknjižena zastavna pravica daje upniku pravico do poplačila celotne terjatve, kar bo v nasprotju tudi s sklepom o prisilni poravnavi, s katerim bo upniku priznana navadna terjatev in s tem poplačilo le dela te terjatve.

Četudi drži pritožnikova navedba, ki jo je podal že v ugovornem postopku, da je bil nad njim dan pred izdajo sklepa izvršilnega sodišča (ki je podlaga za izpodbijani vpis hipoteke in zaznambe izvršbe) začet postopek prisilne poravnave, to dejstvo za zemljiškoknjižni postopek ni relevantno. Zemljiškoknjižni postopek je po svoji naravi namreč formalni postopek, saj zemljiškoknjižno sodišče pri odločanju o dovolitvi vpisa pazi zgolj na pogoje, ki jih opredeljuje 148. člen Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1), slednji pa so v predmeti zadevi izpolnjeni. Druga bistvena značilnost zemljiškoknjižnega postopka je njegova izvedbena narava, zato se zemljiškoknjižni sodniški pomočnik in zemljiškoknjižni sodnik ne moreta spuščati v presojo ničnosti sklepa izvršilnega sodišča, ki je podlaga za vpis. V predpisih ni podlage, da bi sodišče v situaciji, kot jo zatrjuje pritožba, kljub izpolnjevanju pogojev, ki jih sicer določajo zemljiškoknjižna pravila, ne dovolilo predlagane vknjižbe hipoteke in zaznambe sklepa o izvršbi.

Zgolj dodati pa velja, da je sicer pravno zmotno razlogovanje pritožbe, da bo z vknjižbo hipoteke upnik pridobil relevantno ločitveno pravico in s tem pravico do poplačila celotne terjatve. Obseg, v katerem se po pravnomočni potrditvi prisilne poravnave nadaljuje in opravi izvršba v izvršilnem postopku, ki je sicer prekinjena zaradi začetka postopka prisilne poravnave, je namreč odvisen od tega, ali je upnik do začetka postopka prisilne poravnave v izvršilnem postopku že pridobil ločitveno pravico – če je ne pridobi do začetka postopka prisilne poravnave, sodišče po uradni dolžnosti utesni izvršbo skladno s pogoji (pravnomočno) potrjene prisilne poravnave (1. točka 216. člena ZFPPIPP v zvezi s spremenjeno 1. točko prvega odstavka 213. člena ZFPPIPP, glej tudi dr. Nina Plavšak, Nova pravila o razmerju med izvršilnim postopkom in postopkom zaradi insolventnosti, Podjetje in delo, 6-7/2010/XXXVI).

Ker so bile v predmetni zadevi torej izpolnjene vse predpostavke za dovolitev vpisa, ki jih je dolžno preveriti zemljiškoknjižno sodišče, je bilo pritožbo nasprotnega udeleženca potrebno zavrniti kot neutemeljeno in potrditi izpodbijani sklep zemljiškoknjižnega sodnika (2. točka drugega odstavka 161. člena ZZK-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.