TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSM sklep I Ip 450/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-06

ugovor - procesni sklep - nadaljevanje izvršilnega postopka zoper dediče - zastaranje terjatve upnika

Pregled zadeve pokaže, da je bil ta izvršilni postopek zaradi smrti dolžnice L.P. prekinjen s sklepom, izdanim v zadevi dne 28. 9. 2006. O nadaljevanju prekinjenega postopka je bilo treba v procesnem oziru odločiti. Sodišče prve stopnje je pri tem pravilno upoštevalo določbe člena 208 ZPP, ki se subsidiarno uporablja tudi v postopku izvršbe in zavarovanja, in ki določa, da v procesnem oziru v postopek vstopijo dediči umrle stranke, ki ni imela pooblaščenca, potem ko jih sodišče na predlog druge stranke povabi, da vstopijo v postopek. Tudi, v kolikor se dediči umrle stranke vstopu v določeni postopek protivijo, je treba te določbe razlagati kot določbe prisilnega značaja, kot si je to tudi pravilno razlagalo sodišče prve stopnje. Univerzalno pravno nasledstvo pritožnikov v razmerju do dolžnice je izkazano in temu tudi pritožniki ne oporekajo, zato je v procesnem oziru (kar je njegov namen) izpodbijani sklep povsem pravilen in zakonit.

Pritožbe s svojimi izvajanji na pravilnost izpodbijane odločitve ne morejo imeti vpliva. S strani pritožnikov poudarjeno prenehanje terjatve upnika zaradi zastaranja je predmet materialnopravne presoje prehoda obveznosti prejšnje dolžnice na njene dediče in bo o tem moralo odločiti sodišče prve stopnje, ob upoštevanju tovrstnega ugovora pritožnikov, v nadaljevanju postopka.

Pritožbe se zavrnejo in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sodba in sklep I Cp 726/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-05

lastninska pravica - priposestvovanje - ugotovitveni in dajatveni zahtevek - umik ugotovitvenega zahtevka - razjasnjevalna dolžnost sodišča v zvezi z oblikovanjem zahtevka

Glede na modifikacijo zahtevka 12. 1. 2011 in dodatne navedbe na glavni obravnavi 24. 1. 2011 (v času odločanja sodišča prve stopnje), ko tožeča stranka ugotovitvenega dela zahtevka ni več uveljavljala, je neutemeljena pritožbena navedba, da bi sodišče prve stopnje moralo odločiti tudi o ugotovitvenem zahtevku, na kar tudi nima vpliva zgolj naslov v pripravljalni vlogi z dne 12. 1. 2011 „zaradi ugotovitve lastninske pravice“.

I. Pritožba se zavrne in potrdita sodba in sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka trpi sama svoje stroške pritožbenega postopka, tožena stranka pa trpi sama stroške odgovora na pritožbo.

ZPP člen 154, 154/1, 155, 165, 165/1, 285, 350, 350/2, 353.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep I Cp 913/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-20

stroški popisa in cenitve premičnin - dedič kot plačnik predujma za stroške - povrnitev stroškov iz zapuščine

Da se lahko dokaz – popis in cenitev premičnin - izvede, so potrebni stroški, te pa mora v prvi vrsti založiti dedič, ki je takšen dokaz predlagal.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep I Cp 952/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-08-22

pravdni stroški - določena zahteva stranke

Pri odločitvi o stroških je sodišče vezano na zahteve strank.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka krije sama svoje pritožbene stroške.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje sklenilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki povrniti pravdne stroške v znesku 122,33 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi v primeru plačilne zamude.

2. Zoper navedeni sklep je pritožbo vložila tožeča stranka zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka ter nepravilne uporabe materialnega prava. V pritožbi navaja, da je prvostopno sodišče postopalo nepravilno, ko tožeči stranki ni priznalo priglašene takse za tožbo v višini 114,00 EUR. Pritožbenemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep spremeni tako, da tožeči stranki prizna tudi stroške sodne takse v višini 114,00 EUR, podrejeno pa predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa. Priglaša pritožbene stroške.

4. Taksa za tožbo je izdatek, ki nastane zaradi pravdnega postopka in tako predstavlja pravdne stroške (prvi odstavek 151. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Po določbi prvega odstavka 163. člena ZPP o povrnitvi stroškov odloči sodišče na določeno zahtevo stranke brez obravnavanja. Stranka mora v zahtevi opredeljeno navesti stroške, za katere zahteva povračilo (drugi odstavek 163. člena ZPP). To pomeni, da je pri odločitvi o stroških sodišče vezano na zahteve strank. V obravnavani zadevi je tožeča stranka zahtevo za povrnitev pravdnih stroškov vložila dne 22. 2. 2010 (l. št. 13 in 14 pravdnega spisa). V zahtevi ni uveljavljala povrnitve stroškov za plačano takso za tožbo v znesku 114,00 EUR in zato je prvostopno sodišče glede na postopanje same tožeče stranke v skladu z določbo drugega odstavka 163. člena ZPP odločilo pravilno, ko tožeči stranki ni odmerilo takse za tožbo. Nepriglašene takse za tožbo namreč ni mogoče upoštevati pri odmeri stroškov.

5. Protispisna so pritožbena izvajanja, da je tožeča stranka v navedeni vlogi z dne 22. 2. 2010 priglasila tudi takso za pritožbo, ker iz pregleda vloge izhaja, da odmera takse za tožbo ni uveljavljana.

6. Po obrazloženem je pritožbeno sodišče odločilo, kot je razvidno iz izreka tega sklepa (2. točka 365. člena ZPP).

7. Tožeča stranka s pritožbo ni uspela in zato krije sama svoje pritožbene stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Kp 33002/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-08-25

napoved pritožbe - odpoved pravici do pritožbe - nevložitev napovedane pritožbe - dolžnost plačila ustrezne sodne takse

Po času, predvidenem za napoved, se upravičenci do pritožbe ne morejo v nobeni smeri premisliti.

Pritožba obsojenega R.F. se zavrne kot neutemeljena.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje po prvem odstavku 94. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) odločilo, da mora obsojeni R.F. plačati sodno takso v višini 100,00 EUR.

2. Zoper sklep se je obsojenec pritožil, smiselno zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja s prav tako smiselnim predlogom, da pritožbeno sodišče napadeni sklep razveljavi.

4. Ko je izrečena pogojna obsodba, kar se je v obravnavanem primeru zgodilo 6. 1. 2011, se upravičenci o pritožbi odločajo v času njene napovedi. Če se zanjo ne odločijo, sodišče ni dolžno izdelati obrazložitve (tretji odstavek 368. člena ZKP), v nasprotnem je obrazložitev sodbe nujna. Po času, predvidenem za napoved, si upravičenci do pritožbe v nobeni smeri ne morejo več premisliti. V prvem primeru namreč že nastopi domneva o odpovedi pravici do pritožbe iz drugega odstavka 368. člena ZKP, v drugem pa obveznost plačila sodne takse iz prvega odstavka 94. člena ZKP.

5. Ker že iz same pritožbene obrazložitve izhaja, da si je pritožnik po napovedi pritožbe premislil, je zgornja zakonska obveznost neizogibna, odločitev sodišča prve stopnje pa, kljub zatrjevani nepoučenosti, pravilna. Glede na to je bilo treba pritožnika v njegovih prizadevanjih zavrniti (tretji odstavek 402. člena ZKP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep Cp 513/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-05

povrnitev stroškov - razlaga odvetniške tarife - nagrada za narok - stroški odvetniškega zastopanja

Nagrada za narok po tar. št. 3102 vključuje nagrado za vse naroke, opravljene v zadevi.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Sežani odmerilo začasnemu zastopniku nagrado in stroške, vse v skupni višini 497,76 EUR.

2. Zoper sklep se začasni zastopnik pritožuje in navaja, da iz obrazložitve sklepa ni jasno, katere stroške je sodišče priznalo. Če je sodišče morebiti nagrado odmerilo tako, da je priznalo nagrado samo za en narok, je zakon uporabilo napačno.  V predmetni zadevi sta bila namreč opravljena dva naroka, zato ob pravilni uporabi Zakona o odvetniški tarifi začasnemu zastopniku pripada nagrada za dva naroka. Pritožnik se sklicuje tudi na teorijo in sodno prakso (VSL, I Cp 2385/2010).

4. Izpodbijani sklep je ob upoštevanju stroškovnika na l.št. 52 spisa v zadostni meri obrazložen. Pritožba tudi sama pravilno razume, da je sodišče prve stopnje zavrnilo nagrado po tar.št. 3102 za nadaljnje naroke, kar pomeni, da je sklep mogoče preizkusiti.

5. Odločitev sodišča prve stopnje, da se prizna nagrada po tar.št. 3102 samo enkrat je pravilna in v skladu z namenom Zakona o odvetniški tarifi (ZOdvT) in s sodno prakso. Vrhovno sodišče RS se je namreč v zadevi II Ips 56/2011 že izreklo, da nagrada za narok po tar.št. 3102 vključuje nagrado za vse naroke, opravljene v zadevi. Tako izrecno izhaja tudi iz obrazložitve Predloga ZOdvT (Poročevalec Državnega zbora, št. 28/2008).

6. Pritožbeno sodišče je sklep preverilo še z vidika kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP - v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku – ZNP). Ker teh ni našlo, je na podlagi povedanega pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSK sklep II Ip 162/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-01-25

ugovorni razlogi - prepoved prometa z nepremičnino - nedovoljena gradnja

Kadar je izrečen inšpekcijski ukrep zaradi nedovoljene gradnje, je prepovedan promet kot pravno poslovno razpolaganje lastnika s takšno nepremičnino, ni pa to ovira za prisilno prodajo nepremičnine v izvršilnem postopku.

Pritožba dolžnika se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Upnik nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje: I.) zavrnilo ugovor dolžnika proti sklepu opr.št. In z dne 20.1.2011; II.) dolžniku naložilo, da mora v 8 dneh upniku povrniti 397,31 EUR stroškov izvršilnega postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka izpolnitvenega roka do plačila.

2. Proti navedenemu sklepu je dolžnik po svojem pooblaščencu vložil pritožbo zaradi zmotne uporabe materialnega prava, predlagal njegovo spremembo ter razveljavitev sklepa o izvršbi in uveljavljal povrnitev stroškov. Trdi, da izvršba ni dopustna, ker je prepoved prometa z nepremičnino, ki je črna gradnja in je določena z Zakonom o graditvi objektov, ki je napram ZIZ dejansko specialni predpis.

3. Upnik je po svoji pooblaščenki odgovoril na pritožbo, predlagal njeno zavrnitev in uveljavljal povrnitev stroškov.

5. Pritožbeno sodišče v celoti soglaša z razlogi izpodbijanega sklepa in se v izogib ponavljanju nanje sklicuje, ob tem pa dodaja: iz 159. čl. Zakona o graditvi objektov (ZGO-1) izhaja, da na podlagi odločbe, s katero se izreče inšpekcijski ukrep po določbah od 152. do 155. čl. ZGO-1, sodišče po uradni dolžnosti vpiše v zemljiško knjigo zaznambo v njej vsebovanih odredb in prepovedi ter ugotovljenih bremen.

6. V obravnavanem primeru pritožnik niti ne trdi, da bi bila takšna zaznamba v zemljiško knjigo vpisana. Pa četudi bi bila,  je iz 4. točke 1. odst. 158. čl. ZGO-1 razvidno, da kadar je izrečen inšpekcijski ukrep zaradi nedovoljene gradnje, je prepovedan promet kot pravno poslovno razpolaganje lastnika s takšno nepremičnino, ni pa to ovira za prisilno prodajo nepremičnine v izvršilnem postopku.

7. Upoštevaje gornjo obrazložitev je pritožbeno sodišče, na podlagi 2. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), pritožbo dolžnika zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Hkrati je odločilo, da nosi upnik svoje stroške v zvezi z odgovorom na pritožbo, glede na to, da ni v njem navajal nič takega, kar bi prispevalo k odločitvi v obravnavani zadevi (1. odst. 155. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cp 949/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-20

zaznamba sklepa o izvršbi - vknjižba hipoteke

Če zemljiškoknjižno sodišče dovoli zaznambo izvršbe, hkrati po uradni dolžnosti dovoli tudi vknjižbo hipoteke iz 2. odstavka 87. člena ZZK-1.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Dovoli se izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom pri parc.št. 95/12, 95/43, 546/1, 546/2, 95/13, 1732 in 1791, vse k.o. M. v, ki je v lasti pritožnika, odredilo zaznambo sklepa o izvršbi in vknjižbo hipoteke v korist upnika O. – v stečaju.

Proti sklepu se pritožuje po pooblastilu lastnika L. P. njegova žena C. P.. V laični pritožbi pravi, da vodi moževo premoženje, ker on tega iz zdravstvenih razlogov ne more. Sprašuje se, zakaj bi morala kupiti mašino od O. – v stečaju. Zaradi njih jim stojita dve betonarni in bi jih morali tožiti pritožniki. Prosi, da se zastavna pravica v korist upnika H. z.o.o. v stečaju ne knjiži. Mašino, ki jo imajo, naj vzamejo, najprej pa naj vrnejo prejšnjo in plačajo davek in vso škodo, ki so jo zaradi njih utrpeli. Od njih niso prejeli nobenega denarja, da bi se zaradi tega lahko „usedli“ na njihovo premoženje. Predlaga, da se srečajo in rešijo nastalo situacijo.

O zaznambi sklepa o izvršbi odloči zemljiškoknjižno sodišče po uradni dolžnosti in to na podlagi sklepa o izvršbi in obvestila izvršilnega sodišča (1. odstavek 86. člena ZZK-1). Če zemljiškoknjižno sodišče dovoli zaznambo izvršbe, hkrati po uradni dolžnosti dovoli tudi vknjižbo hipoteke iz 2. odstavka 87. člena ZZK-1. V skladu s povedanim je zemljiškoknjižno sodišče v tej zadevi vpise tudi opravilo. Pritožbene navedbe dolžnika se ne nanašajo na samo vknjižbo, pač pa pritožnik navaja ugovore, ki bi jih lahko uveljavljal v pravdnem  oz. eventuelno izvršilnem postopku, ki pa v zemljiškoknjižnem postopku niso upoštevni. Zato pritožbeno sodišče nanje ne odgovarja.

Po povedanem pritožba ni utemeljena. Sodišče pa tudi ni našlo nepravilnosti, na katere pazi po uradni dolžnosti, zato je sklep sodišča prve stopnje potrdilo. V skladu z določbo 2. točke 3. odstavka 161. člena ZZK-1 je dovolilo izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 225/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-14

finančna sredstva - prodaja osebnega avtomobila zaradi plačila sodne takse

Zahteva, da bi morala stranka zaradi plačila razmeroma visoke sodne takse prodati svoje edino osebno vozilo, je nehumana.

Pritožbi se ugodi ter se izpodbijani sklep spremeni tako, da se predlagatelj oprosti plačila sodne takse za predlog za razdružitev solastnine.

1. Sodišče prve stopnje je odločalo o predlogu za taksno oprostitev. Odločilo je, da predlogu ni mogoče v celoti ugoditi, marveč le tako, da se predlagatelju dopusti plačilo sodne takse v 12 mesečnih obrokih.

2. Proti sklepu se pritožuje predlagatelj. Uveljavlja vse pritožbene razloge ter sodišču predlaga, naj sklep spremeni tako, da bo predlogu predlagatelja za oprostitev plačila sodne takse ugodeno. Predlagatelj se zgraža nad razlogi sodišča prve stopnje, ki mu narekujejo, naj proda osebno vozilo. Vsaj tako razume razloge sodišča prve stopnje. Pravi, da vsak človek v 21. stoletju lahko poseduje avtomobil, televizijo in mobilni telefon. Ne strinja se s tem, da bi moral zaradi uvedbe razdružitvenega postopka prodajati svoje premoženje.

4. Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da je predlagatelj brezposelna oseba, ki prejema mesečno nadomestilo v višini 411,54 EUR. Denarnih sredstev na bančnem računu nima. Nima niti vrednostnih papirjev. Ima avtomobil in je solastnik nepremičnin, katerih razdružitev se predlaga v tem nepravdnem postopku.

5. Po 4. odstavku 11. člena ZST-1(1) mora sodišče pri odločanju o oprostitvi plačila sodnih taks upoštevati premoženjsko, finančno in likvidnostno stanje stranke. Pravica do sodnega varstva, ki je ustavnega ranga, ne sme trpeti zaradi tega, ker si stranka plačila sodne takse ne more privoščiti. Sodno takso se plača v denarju. Predlagatelj pa denarja nima. Pritožbeno sodišče soglaša s pritožbenimi navedbami, da bi bilo nehumano, če bi moral predlagatelj za plačilo sodne takse prodati svoje edino osebno vozilo.

6. Ker predlagatelj nima finančnih sredstev, s katerimi bi lahko plačal razmeroma visoko sodno takso, je po stališču pritožbenega stališča podan položaj, ko ga je treba plačila sodne takse v celoti oprostiti.

7. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ugodilo ter predlagatelja oprostilo plačila sodne takse za predlog (3. točka 365.  člena ZPP(2)).

--------------------------------------------------------------------------------

(1)Zakon o sodnih taksah (Ur. l. RS, št. 37/2008)

(2)Zakon o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007)

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 549/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-13

vknjižba lastninske pravice - pogoji za vpis - načelo formalnosti postopka

Načelo formalnosti postopka pomeni, da sodišče v zemljiškoknjižnih postopkih odloča o pogojih za vpis samo na podlagi listin, za katere zakon določa, da so podlaga za vpis (v konkretnem primeru ugotovitvene sodbe) in na podlagi stanja vpisov v  zemljiški knjigi. Ne more pa presojati materialnopravne pravilnosti sodbe, ki je podlaga za vpis.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Dovoli se izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo vknjižbo pridobitve lastninske pravice v korist predlagateljice in z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca proti takšni odločitvi.

2. Nasprotni udeleženec v pravočasni pritožbi predlaga razveljavitev takšne odločitve. Sodišču prve stopnje očita, da je spregledalo, da je lahko samo oblikovalna sodna odločba neposredni pravni temelj za vpis pravic in da mora vsaka javna ali zasebna listina vsebovati pravni temelj pridobitve in prenehanja pravice. Tega pa sodba I P 2524/2005 ne navaja in tudi iz obrazložitve ni razviden.

4. Zakon o zemljiški knjigi (ZZK-1) določa pogoje za dovolitev vpisa v 148. členu. Tako zemljiškoknjižno sodišče pri odločanju utemeljenosti zahtevka za vpis presoja, ali je v trenutku začetka zemljiškoknjižnega postopka obstajal veljavni pravni temelj pridobitve oziroma prenehanja pravice v korist osebe, v korist katere se vpis te pravice zahteva. Pravni temelj pridobitve (nastopa) pravice se v zemljiškoknjižnem postopku dokazuje z listinami določenih lastnosti. Ena od teh je tudi pravnomočna sodna odločba, s katero je sodišče ugotovilo obstoj pravice, katere vknjižba se predlaga, tako kot to določa 3. točka 1. odst. 40. čl. ZZK-1. V obravnavani zadevi je pravni temelj obstoja pravice predlagateljice izkazan s pravnomočno ugotovitveno sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 3.12.2007, opr. št. I P 2524/2005. Ta učinkuje v korist predlagateljice,  ki je imela v omenjeni pravdni zadevi položaj tožeče stranke. Glede na pritožbene navedbe nasprotnega udeleženca pa je treba še navesti, da odločanje o pogojih za dovolitev vpisa opredeljuje načelo formalnosti postopka, ki pomeni, da sodišče v zemljiškoknjižnih postopkih odloča o pogojih za vpis samo na podlagi listin, za katere zakon določa, da so podlaga za vpis (v konkretnem primeru ugotovitvene sodbe) in na podlagi stanja vpisov v  zemljiški knjigi. Ne more pa presojati materialnopravne pravilnosti sodbe, ki je podlaga za vpis, tako kot naj bi to izhajalo iz pritožbenih očitkov.

5. Pritožba se tako izkaže za neutemeljeno in jo je bilo treba zavrniti hkrati pa dovoliti izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa (2. točka 3. odst. 161. čl. ZZK-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 113/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-14

plačilo sodnih taks sodišču - stranka oproščena plačila sodnih taks

Dejstvo, da je bila nasprotna stranka oproščena plačila sodnih taks, na obveznost tožene stranke vpliva le toliko, da je sodne takse dolžna plačati sodišču in ne jih povrniti nasprotni stranki.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor tožene stranke proti plačilnemu nalogu z dne 2.7.2010.

2. Proti sklepu vlaga tožbo tožena stranka. Uveljavlja vse pritožbene razloge in sodišču predlaga, naj sklep spremeni tako, da naloženih sodnih taks ne bo dolžna plačati. Bistvo pritožbe je v tezi, da je bila tožeča stranka v izvršilnem postopku kot upnica poplačana iz naslova prodaje nepremičnine in sicer v znesku, ki bistveno presega sodne takse. Meni, da bi morala sodne takse zato plačati nasprotna stranka, ne pa da gredo te sedaj v breme tožene stranke.

4. Pritožba v tem postopku je dovoljena, saj se je postopek začel še pred uveljavitvijo ZST-1 (1) (primerjaj 39. člen ZST-1). Slednji kot pravno sredstvo predvideva namreč le ugovor.

5. Vendar pa kljub dovoljenosti pritožbe, ta ni utemeljena. Sodne takse, ki so bile naložene v plačilo toženi stranki, so del pravdnih stroškov. Te mora nositi tista stranka, ki je v pravdi propadla. Dejstvo, da je bila nasprotna stranka oproščena plačila sodnih taks, na obveznost tožene stranke vpliva le toliko, da je sodne takse dolžna plačati sodišču in ne jih povrniti nasprotni stranki. Razlogi sodišča prve stopnje vse to povsem jasno tudi povedo. Pritožba se sklicuje na institut (2), ki z obravnavanim procesnim položajem nima nikakršne zveze. Nasprotna stranka (tožeča stranka) je v pravdi uspela s 70% in tolikšnega deleža stroškov zaradi svojega uspeha ni dolžna kriti. Pridobitev sredstev na to nima nobenega vpliva. Če bi tožeča stranka plačila stroškov in taks ne bila oproščena, bi jih morala plačati, tožena stranka pa bi bila tista, ki bi jih morala po končanem postopku povrniti tej stranki. V obravnavani zadevi pa gre le za to, da mora ta del stroškov (sodnih taks) sedaj plačati sodišču.

6. Pritožba ni utemeljena, podani niso razlogi, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti. V skladu z 2. točko 365. člena ZPP je zato pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

(1) Zakon o sodnih taksah ( Ur. l. RS št. 37/2008)

(2) Namreč položaj, ko mora stranka, ki je bila oproščena stroškov ali pa ji je bila odobrena brezplačna pravna pomoč, pa kasneje pridobi finančna sredstva, naknadno plačati, česar je bila oproščena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.