VSL sklep II Cp 996/2012
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-11-20

oprostitev plačila sodnih taks - predlog za oprostitev plačila sodnih taks - pisna izjava o premoženjskem stanju - dopolnitev predloga - nepopolna vloga

Tožnica svojemu predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, ki ga je podala skupaj s tožbo, ni priložila pisne izjave o svojem premoženjskem stanju in premoženjskem stanju svojih družinskih članov na obrazcu, ki ga predpisuje Pravilnik o obrazcu izjave o premoženjskem stanju, zato je sodišče prve stopnje z njenim predlogom pravilno ravnalo kot z nepopolno vlogo in tožnico s sklepom pozvalo k dopolnitvi predloga.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

1.Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodnih taks zavrglo (I. točka izreka). Prav tako je zavrglo pritožbo tožeče stranke z dne 24. 11. 2011 zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani P 2350/2011-III z dne 13. 10. 2011 (II. točka izreka).

2.Zoper sklep se je pravočasno pritožila tožnica. Navaja, da izpodbijani sklep o dopolnitvi predloga za oprostitev plačila sodnih taks s pozivom, da sodišču predloži popolno izpolnjeno izjavo o svojem premoženjskem stanju, ki ga tožnica, ki je brezposelna nima, in premoženjskem stanju družinskih članov, ki jih tožnica nima, na obrazcu Zakona o sodnih taksah, ki nima obrazca, ki kot priloga ni sestavni del Pravilnika o obrazcu izjave o premoženjskem stanju, in ki nima obveznih prilog P 2350/2011 z dne 6. 2. 2012, nima materialnopravne podlage v zakonu, kar pomeni, da je v celoti nepravilen in nezakonit. Glede na to, da tožnica, ki je bila odpuščena iz krivdnega razloga, ne prejema socialne pomoči, niti drugih javnih sredstev, se na podlagi določbe 5 odst. 11. čl. Zakona o sodnih taksah šteje, da bi bila s plačilom taks občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja, in se njeno premoženjsko stanje ne ugotavlja. Tožnica tudi nima dohodkov in prejemkov, ki so vir dohodnine, dediščine, darila in podobno, zato predlaga, da sodišče izpodbijani sklep odpravi in jo oprosti plačila sodnih taks iz razloga brezposelnosti. Glede dovoljenosti pritožbe navaja, da je ta določena z zakonom.

4.Izpodbijana odločitev sodišča prve stopnje je pravilna in zakonita, prav tako so pravilni in skrbno obrazloženi tudi razlogi za takšno odločitev, zato se pritožbeno sodišče v izogib ponavljanju nanje v celoti sklicuje. V odgovor na pritožbene navedbe le še dodaja:

5.Tožnica svojemu predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, ki ga je podala skupaj s tožbo, ni priložila pisne izjave o svojem premoženjskem stanju in premoženjskem stanju svojih družinskih članov na obrazcu, ki ga predpisuje Pravilnik o obrazcu izjave o premoženjskem stanju. Zato je sodišče prve stopnje z njenim predlogom pravilno ravnalo kot z nepopolno vlogo (3. odst. 12. čl. Zakona o sodnih taksah, ZST-1) in tožnico s sklepom z dne 13. 10. 2011 pozvalo k dopolnitvi predloga.

6.Hkrati s sklepom ji je sodišče poslalo tudi obrazec, na katerem je treba izpolniti izjavo, in navodila za izpolnjevanje izjave, tako da je imela tožnica vse možnosti, da bi svoj predlog za oprostitev plačila sodnih taks ustrezno dopolnila. Že iz obrazca jasno izhaja, da mora vlagatelj obrazec izpolniti v celoti in se opredeliti do vseh naštetih dohodkov in prejemkov ter premoženja, sicer ni mogoče šteti, da je podana popolna izjava o premoženjskem stanju. Izjema velja le za prejemnike denarne socialne pomoči, katere pa, kot tožnica potrdi tudi v pritožbi, ne prejema. Zakon zgolj za prejemnike denarne socialne pomoči določa zakonsko domnevo, v skladu s katero se šteje, da bi bila s plačilom sodnih taks občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja stranka ali se preživljajo njeni družinski člani in zgolj za take primere določa izjemo, da se ne ugotavlja premoženjsko stanje stranke in njenih družinskih članov. Ker torej tožnica zahtevane izjave ni ustrezno izpolnila, je sodišče prve stopnje njen predlog za oprostitev plačila sodnih taks pravilno zavrglo.

7.Sodišče prve stopnje je tudi pravilno ugotovilo, da je sklep z dne 13. 10. 2011 le sklep procesnega vodstva ter pravilno upoštevalo določbo 3. odst. 270. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP), da zoper odločbe, izdane med pripravami na glavno obravnavo, ki se nanašajo na vodstvo postopka, ni pritožbe.

8.Ker niso podani zatrjevani pritožbeni razlogi in ker pritožbeno sodišče tudi ni našlo kršitev, na katere mora paziti po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo ter sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. tč. 365. čl. ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.