VSL sklep I Cp 1460/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-01-04

ZEMLJIŠKA KNJIGA - STVARNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

vpis lastninske pravice - prodaja solastninskega deleža na skupnih delih - sprememba solastniških deležev

Odločitev zemljiškoknjižnega sodišča, da obravnavanemu predlogu za vknjižbo lastninske pravice, ni moč ugoditi, ker v prodajni pogodbi, ki so jo glede nje sklenili njeni solastniki, manjka določitev na račun prodaje spremenjenih solastniških deležev etažnih lastnikov (solastnikov) na skupnih delih stavbe oziroma parceli, je povem pravilna. Dejstvo je, da je predlagatelj z ostalimi etažnimi lastniki oziroma solastniki sklenil prodajno pogodbo glede nepremičnine, ki predstavlja splošni skupni del stavbe v etažni lastnini, in da bo v posledici te prodaje prišlo tako do zmanjšanega obsega skupnih delov kot na drugi strani do spremenjenega razmerja solastniških delež posameznih etažnih lastnikov na teh skupnih delih.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje ter hkrati odreja izbris zaznambe zavrnitve vpisa.

1. Z izpodbijanim sklepom je zemljiškoknjižno sodišče zavrnilo predlagateljev ugovor zoper sklep opr. št. Dn. št. 23532/2010 z dne 31. 12. 2010 (s katerim je zemljiškoknjižni referent istega sodišča zavrnil K. predlog, da se nanj na podlagi prodajne pogodbe pri nepremičnini ident. št. ....E, vpisani v podvl. št. 1742/25 k.o. X, dovoli vknjižba lastninske pravice).

2. Zoper omenjeno odločitev se je pravočasno pritožil predlagatelj, ki pritožbenemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep spremeni tako, da dovoli vpis (izbriše zaznambo zavrnitve vpisa ter vpiše zaznambo nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa). Poudaril je, da je zemljiškoknjižno sodišče pri zavrnitvi predloga in ugovora napačno izhajalo iz drugega odstavka 113. člena SPZ, saj njegov predlog temelji izključno na prvem odstavku istega člena (pri čemer so izpolnjene vse zahteve iz 2. točke prvega odstavka 148. č1. ZZK), v skladu s katerim skupni deli postanejo del posameznega dela v etažni lastnini, če je to mogoče. Pogodbene stranke (etažni lastniki) so predlagatelju dovolile, da se nanj na nepremičnini (....E) vknjiži lastninska pravica. Sodišče pa ne sme širiti zahtev predvidenih v drugem odstavku 113. člena SPZ na (drugačne) situacije iz prvega odstavka istega člena.

4. Odločitev zemljiškoknjižnega sodišča, da obravnavanemu predlogu za vknjižbo lastninske pravice na nepremičnini št. .... E (na naslovu U. 10 v L.), ni moč ugoditi, ker v prodajni pogodbi, ki so jo glede nje sklenili njeni solastniki, manjka določitev na račun prodaje spremenjenih solastniških deležev etažnih lastnikov (solastnikov) na skupnih delih stavbe oziroma parceli, je povem pravilna, hkrati pa tudi ustrezno obrazložena. Pritožbena navedba, da naj bi z vpisom prodane nepremičnine v predlagateljev zemljiškoknjižni vložek (v isti k.o.) ta postala del posameznega dela v etažni lastnini (to je predlagateljeve nepremičnine v isti stavbi) in bi bilo potrebno posledično njegov predlog obravnavati po 1. odstavku 113. člena SPZ, kot prvo ne drži, kot drugo pa niti ni relevantna (saj bi v vsakem primeru prišlo do spremembe v solastniških deležih na skupnih delih). Dejstvo je, da je predlagatelj z ostalimi etažnimi lastniki oziroma solastniki sklenil prodajno pogodbo glede nepremičnine, ki predstavlja splošni skupni del stavbe v etažni lastnini, in da bo v posledici te prodaje prišlo tako do zmanjšanega obsega skupnih delov kot na drugi strani do spremenjenega razmerja solastniških delež posameznih etažnih lastnikov na teh skupnih delih. Primarno zaradi tega, nenazadnje pa tudi zaradi okoliščine, na katero v izpodbijanem sklepu opozarja zemljiškoknjižno sodišče (to je, da iz predložene prodajne pogodbe ni razvidno, da naj bi prodani skupni del postal del posameznega, to je predlagateljevega dela v etažni lastnini), je v obravnavanem primeru nujna (v smislu 108. člena SPZ) dogovorna določitev solastniških deležev (spremenjenih zaradi prodaje) na skupnih delih.

5. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker niso podani razlogi, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče v skladu z določbo 2. točke tretjega odstavka za odločitev relevantnega 161. člena ZZK-1 pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep, hkrati pa odredilo tudi izbris zaznambe zavrnitve vpisa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.