VSL sklep Cst 89/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-05-11

Spremembe predpisa, ki med tekom roka spremeni tehnične zmožnosti za vložitev vloge, ni mogoče razlagati v škodo stranke, saj bi na ta način stranka izgubila že pridobljene pravice. Razlaga, da bi upnik od oklica o začetku stečajnega postopka do 01. 01. 2011 pravilno vložil prijavo v pisni obliki, od 01. 01. 2011 do izteka roka pa ne več, bi bila za upnico prestroga, saj bi omejila njeno ustavno pravico do sodnega varstva, zato ni sprejemljiva.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo prijavo terjatve in ločitvene pravice upnika kot nepravilno vloženo (priporočeno po pošti namesto v predpisani elektronski obliki).

Upnica je zoper sklep o zavrženju prijave terjatve vložila pravočasno pritožbo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava ter predlagala razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nadaljevanje postopka, podredno pa, prekinitev postopka in začetek postopka pred ustavnim sodiščem zaradi ocene ustavnosti 2. odstavka 123.a člena ZFPPIPP.

Upnica, ki jo je zastopal pooblaščenec – odvetnik, je po 01. 01. 2011 vložila pravočasno prijavo terjatve in ločitvene pravice v stečajnem postopku, in to priporočeno po pošti, namesto v predpisani elektronski obliki. Pritožnica je navedla, da kljub temu, da je bila prijava vložena po odvetniku, odvetnik ni bil zavezan vložiti pritožbe v elektronski obliki, temveč je imel pravico to storiti v pisni obliki po pošti.

123.a člen ZFPPIPP, ki se uporablja za vloge, vložene s strani odvetnika kot pooblaščenca stranke postopka zaradi insolventnosti po 01. 01. 2011 (prehodna določba – 3. in 4. odstavek 87. člena ZFPPIPP-C), določa, da mora odvetnik, ki zastopa stranko v postopku insolventnosti, pritožbo in druge vloge stranke vložiti v elektronski obliki, podpisani z varnim elektronskim podpisom, overjenim s kvalificiranim potrdilom. Če vloga ni vložena v elektronski obliki, se zanjo ne uporabljajo pravila o nepopolni vlogi in jo sodišče zavrže.

Pravilnik o elektronskem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti (Uradni list RS št. 98/2010 z dne 03. 12. 2010, Pravilnik eINS), ki se je začel uporabljati 01. 01. 2011, določa v 1. odstavku 7. člena, da se pravila iz 4. in 6. člena začnejo v eINS – postopkih uporabljati 15. februarja 2011 za upravitelje in 1. maja 2011 za odvetnike in pravobranilce. S tem dnem se tudi za odvetnike prične uporabljati 4. člen Pravilnika eINS, po katerem uporabniki izvajajo opravila prek portala e-sodstvo. Vendar pa 2. odstavek 7. člena Pravilnika eINS določa, da se za vlaganje elektronskih vlog uporabljajo (smiselno tudi za odvetnike) pravila, določena v 2. členu Pravilnika o elektronskem podpisovanju in vlaganju pisanj v postopkih zaradi insolventnosti (Uradni list RS št. 49/2009). Ob uporabi teh pravil pa so po 01. 01. 2011 dolžni tudi odvetniki vlagati vloge v elektronski obliki, podpisani z varnim elektronskim podpisom, overjenim s kvalificiranim potrdilom, vendar še ne preko portala e-sodstvo, saj to še ni mogoče.

Ne glede na navedeno pa ima pritožnica prav, da je v konkretnem primeru treba upoštevati specifične okoliščine, namreč, da je bil oklic o začetku stečajnega postopka nad premoženjem izbrisane pravne osebe izdan dne 30. 11. 2010 (torej pred 01. 01. 2011), v oklicu pa je zapisano, da bo prijava terjatve pravočasna, če jo bo upnica vložila na sodišču ali oddala s priporočeno poštno pošiljko. V oklicu ni bilo nikakršnega opozorila, da bi moral odvetnik, ki prijavi terjatev, to vlagati v elektronski obliki. Iz upničinih navedb izhaja, da je zaupal v pravilnost oklica in zato vlogo oddal s priporočeno poštno pošiljko. Pritrditi je potrebno pritožnici, da napačen ali nepopoln pravni pouk ne sme imeti škodljivih posledic za stranko. V našem pravnem sistemu se je namreč uveljavilo stališče, da napačen ali pomanjkljiv pravni pouk stranki ne more škodovati. Tudi če stranka sledi napačnemu pravnemu pouku sodišča, je treba vlogo šteti za pravilno vloženo. Glede na citirani oklic je upničin odvetnik pridobil že pred 01. 01. 2011 pravico vložiti prijavo terjatve v pisni obliki in ker se rok do 01. 01. 2011 še ni iztekel, s 01. 01. 2011 ni mogla te pravice izgubiti. Po mnenju pritožbenega sodišča upnica med tekom samega roka za vložitev prijave ni mogla priti v slabši položaj. Drugačna razlaga bi pomenila prikrajšanje v upnikovi ustavni pravici do sodnega varstva. Spremembe predpisa, ki med tekom roka spremeni tehnične zmožnosti za vložitev vloge, ni mogoče razlagati v škodo stranke, saj bi na ta način stranka izgubila že pridobljene pravice. Razlaga, da bi upnik od oklica o začetku stečajnega postopka do 01. 01. 2011 pravilno vložil prijavo v pisni obliki, od 01. 01. 2011 do izteka roka pa ne več, temveč le v elektronski obliki, bi bila za upnico prestroga, saj bi omejila njeno ustavno pravico do sodnega varstva, zato ni sprejemljiva.

Ker je bilo treba pritožbi že iz navedenih razlogov ugoditi, se sodišču s preostalimi pritožbenimi razlogi ni bilo treba ukvarjati. Zato je izpodbijani sklep razveljavilo v skladu s 3. točko 365. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 121. člena ZFPPIPP.

Ta pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.

Pravilnik o elektronskem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti člen 7, 7/1, 7/2.

Pravilnik o elektronskem podpisovanju in vlaganju pisanj v postopkih zaradi insolventnosti člen 2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.