VSL  sklep II Cp 3105/2012
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-11-14

predhodna odredba - verjetnost obstoja obligacijskega razmerja - odločba domačega sodišča - razveljavljen sklep o izvršbi

Dejstva, da je dolžnica v izvršilnem postopku vložila ugovor, v katerem je zanikala obstoj obligacijskega razmerja z upnikom, v ugovoru in tudi v pritožbi ne prereka, prav tako v ugovoru ni prerekala ugotovitve sodišča prve stopnje iz sklepa o predhodni odredbi, da iz predlogu za zavarovanje priloženih listin s strani upnika, izhaja verjetnost obstoja obligacijskega razmerja med strankama.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1.Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugovor dolžnika (tožene stranke) zoper sklep o predhodni odredbi, opr. št. VIII P 395/2012, z dne 9.5.2012, zavrnilo.

2.Zoper sklep se pritožuje tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov. Predlaga, da Višje sodišče pritožbi ugodi in sklep o izdaji predhodne odredbe razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Navaja, da je upnik (tožeča stranka) vložil odgovor na ugovor dolžnika 16.7.2012, odgovor dolžnice je bil vložen 16.8.2012 in sodnica je takoj izdala sklep, s katerim je zavrnila ugovor dolžnice. Izpodbijani sklep je neutemeljen, ker se opira na listine, ki niso verodostojne. Dejstvo je, da je sodišče na podlagi obrazloženega ugovora tožene stranke razveljavilo sklep o izvršbi opr. št. VL 170583/2011 z dne 16.11.2011 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in določen izvršitelj in je bilo odločeno, da bo o zahtevku in stroških odločalo sodišče v pravdnem postopku. Ta sklep je še vedno razveljavljen, kar pomeni, da dolg ne obstaja. Upnik je vložil prvo pripravljalno vlogo in predlog za zavarovanje terjatve s predhodno odredbo, ki jo je sodišče prejelo 19.4.2012 in upoštevalo pri odločanju, vlogi  sta bili dolžnici vročeni šele skupaj s sklepom o izdaji predhodne odredbe zaradi zavarovanja denarne terjatve. Sodišče je odredilo zavarovanje, ne da bi imelo pravnomočni sklep o izvršbi in ni imelo odločbe v smislu prvega odstavka 257. člena ZIZ, kot tudi ne v smislu 1. točke prvega odstavka 258. člena ZIZ in je napačno stališče sodišča, da so bili izpolnjeni pogoji za izdajo predhodne odredbe, saj ni odločbe domačega sodišča ali drugega organa. Zato tudi ni domnevne nevarnosti iz prvega odstavka 258. člena ZIZ. V primeru izvršbe na podlagi verodostojne listine mora upravnik glede na ugovor dolžnika obrazložiti višino vtoževanega zneska, dolžnica zanika obstoj temelja za nastanek terjatve in ji ni treba predlagati dokazov, to je breme upnika.  Na odgovor upnika je dolžnica utemeljeno izpodbijala priložene listine kot neverodostojne, ker upnik ni predložil pogodbe o ureditvi medsebojnih razmerij, kar je pogoj za sklenitev pogodbe o upravljanju. Solastniki večstanovanjske stavbe morajo skleniti pogodbo o medsebojnih razmerjih in določiti tudi višino solastniških deležev na skupnih prostorih, delih, objektih in napravah in način izračunavanja stroškov in določiti ključ za delitev stroškov. Upnik ni izkazal, da je predložil veljavno pogodbo, zato ta ne more biti podlaga za tožbeni zahtevek, sodišče je pri izdaji sklepa o zavrnitvi ugovora dolžnice zamolčalo utemeljene navedbe dolžnice o obstoju verodostojne listine. Sklenjena pogodba o ureditvi medsebojnih razmerij med etažnimi lastniki je pogoj za sklenitev pogodbe o upravljanju. Sodišče prve stopnje bi moralo presojati, ali predložene listine res izpolnjujejo pogoje za verodostojno listino in ali iz njih izhaja dolžničina zaveza in je napačno ugotovilo dejansko stanje ter kršilo določbe postopka, sklep o izdaji predhodne odredbe in izpodbijani sklep sta posledično pomanjkljiva in nerazumljiva. Glede na vsebino ugovora zoper sklep o izvršbi bi moral upnik izkazati nevarnost, da bo  uveljavitev terjatve onemogočena ali precej otežena, obstoja nevarnosti ni izkazoval, skliceval se je zgolj na domnevo iz 258. člena ZIZ, zato bi bilo potrebno sklep o izdaji predhodne odredbe razveljaviti že iz tega razloga. Napačne so trditve upnika, da so pavšalne navedbe dolžnice, ki je plačala 3.460,00 EUR, kar je razvidno iz priloženih dveh plačilnih nalogov. Če upnik zahteva še enkrat plačilo obveznosti, ne da bi odšel navedena plačila, se postavlja vprašanje, kam je šlo plačanih 3.460,00 EUR in sodišče mora od upnika zahtevati pojasnila in dokazila. Sodišče prve stopnje je spregledalo tudi navedbe dolžnice iz odgovora na ugovor upnika, da so vsi računi pisani in podpisani dne 26.1.2012 ter, da ima upravnik samo en transakcijski račun in gredo vsa plačilna sredstva, vključujoč tudi plačila za rezervni sklad, le na transakcijski račun. Glede izvedbe sanacije strehe ponovno zahteva, da se postavi izvedenec gradbene stroke, zahteva tudi, da se preverijo vsi izdani računi upnika, če so pravilni.

3.Tožeča stranka v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev, tožena stranka pa je vložila  še odgovor na odgovor na pritožbo.

5.Materialnopravna podlaga za odločitev sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu je prvi odstavek 257. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), na podlagi katerega sodišče izda predhodno odredbo na podlagi odločbe domačega sodišča ali drugega organa, ki se glasi na denarno terjatev, in ki še ni izvršljiva, če izkaže upnik za verjetno nevarnost, da bo sicer uveljavitev terjatve onemogočena ali precej otežena. Pri tem se v skladu s prvo alinejo 1. točke prvega odstavka 258. člena ZIZ šteje, da je podana nevarnost v smislu 257. člena ZIZ, če se predlog za zavarovanje s predhodno odredbo opira na plačilni nalog in na sklep o izvršbi, izdan na podlagi verodostojne listine, proti kateremu je bil pravočasno vložen ugovor, če dolžnik v ugovoru zanika obstoj obligacijskega razmerja z upnikom, upnik pa predloži listino, iz katere izhaja verjetnost obstoja obligacijskega razmerja.

6.Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu pravilno ugotovilo, da so bili za izdajo sklepa v skladu z navedenimi določbami, podani vsi pogoji in je zato utemeljeno zavrnilo tudi ugovor dolžnice, v kolikor ta prereka obstoj navedenih pogojev. Razlogi sodišča prve stopnje so pravilni in se sodišče druge stopnje glede teh razlogov v celoti sklicuje na razloge sodišča prve stopnje, v izogib ponavljanju. Dejstva, da je dolžnica v izvršilnem postopku vložila ugovor, v katerem je zanikala obstoj obligacijskega razmerja z upnikom, v ugovoru in tudi v pritožbi ne prereka, prav tako v ugovoru ni prerekala ugotovitve sodišča prve stopnje iz sklepa o predhodni odredbi, da iz predlogu za zavarovanje priloženih listin s strani upnika, izhaja verjetnost obstoja obligacijskega razmerja med strankama. Tovrstne navedbe v zvezi s predloženimi listinami s strani upnika je postavila šele naknadno, v odgovoru na odgovor upnika na ugovor, kar pa je bilo prepozno, saj bi jih morala podati že v ugovoru, v ničemer pa ni pojasnila, zakaj tovrstnih trditev ni mogla postaviti pravočasno. Iz tega razloga so neutemeljene vse pritožbene navedbe, v katerih tožena stranka sodišču očita, da naj bi nekatere njene navedbe (iz odgovora na odgovor na ugovor upnika) spregledalo (podpis računov z dne 26.1.2012, en transakcijski račun upravnika).

7.Glede na to, da gre pri izpodbijanem sklepu za presojo utemeljenosti izdaje predhodne odredbe, predmet odločanja pri tej tudi ni ugotavljanje podatkov v zvezi z izvedbo sanacije strehe, saj bo vse to predmet nadaljnjega pravdnega postopka. Prav tako, glede na to, da je bil sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, razveljavljen, in je bilo odločeno, da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku, v okviru katerega je bila izdana sporna predhodna odredba, dejstvo, ali je šlo za verodostojne listine ali ne, pri presoji predhodne odredbe ni relevantno, o vseh listinah bo sodišče odločalo v nadaljnjem pravdnem postopku.

8.Postopek zavarovanje je nujen, zato so neutemeljeni tudi očitki pritožnice o prehitrem postopanju sodišča (ugovor vložen 24.5.2012).

9.Neutemeljena je pritožbena navedba, da nepravnomočen in neizvršljiv sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. VL 170583/2011 z dne 16.11.2011, ne predstavlja odločbe domačega sodišča, ki se glasi na denarno terjatev in ki še ni izvršljiva. Pravilne razloge o tem je navedlo že sodišče prve stopnje. Tožena stranka očitno ne razume, da je bil sklep o izvršbi razveljavljen le v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, ne pa v celoti. Dajatveni del tega sklepa o izvršbi namreč ni bil razveljavljen, ampak bo o tem odločalo pravdno sodišče, kot je navedlo sodišče prve stopnje, upnik oziroma tožeča stranka torej razpolaga z nepravnomočnim plačilnim nalogom oziroma odločbo domačega organa, ki še ni izvršljiva, posledično (ob izkazanih ostalih pogojih, glede katerih so tudi pravilni razlogi sodišča  prve stopnje) je neutemeljena pritožbena navedba, da domnevna nevarnost iz prvega odstavka 258. člena ZIZ ni podana ter navedba, da bi moral upnik oziroma tožeča stranka posebej izkazovati nevarnost, da bo uveljavitev terjatve onemogočena ali precej otežena. Kot že navedeno, je, ob povedanem, sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da so bili podani vsi pogoji za izdajo predhodne odredbe in je ugovor tožene stranke pravilno zavrnilo.

10.Glede zatrjevanega plačila zneska 3.460,00 EUR tožena stranka navaja, da bi sodišče od upnika moralo zahtevati pojasnila, kam so ta sredstva šla. Navedeno je sodišče prve stopnje tudi storilo (poziv na odgovor na ugovor) in v izpodbijanem sklepu tudi navedlo, da sta bili ti plačili upoštevani za poplačilo drugih terjatev in ne terjatev iz te zadeve, za kar je upnik predložil tudi dokaz (knjigovodski izpisek z dne 13.7.2012), dolžnica pa je v odgovoru na odgovor upnika navajala le, da če upnik ni upoštval teh plačil, pomeni to poskus goljufije, torej je bil tudi ta njen ugovor neutemeljen.

11.Končno je neutemeljeno tudi ponovno pritožbeno sklicevanje na to, da sta bila prva pripravljalna vloga in predlog za zavarovanje toženi stranki vročena šele hkrati s predhodno odredbo, oziroma takšno ravnanje ne predstavlja nobene kršitve pravil postopka, saj, kot je pravilno navedlo sodišče prve stopnje, kontradiktorni postopek v tej fazi ni predpisan, tožnica je pravico do izjave lahko izkoristila v ugovoru, glede same pripravljalne vloge pa se lahko izjasni tudi s pripravljalno vlogo.

12.Glede na navedeno in ker sodišče druge stopnje ob preizkusu izpodbijanega sklepa tudi ni ugotovilo kršitev določb postopka, na katere v skladu z drugim odstavkom 350. člena ZPP pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

13.Ker je konkretna predhodna odredba izdana v okviru pravdnega postopka, so stroški, ki so nastali s to predhodno odredbo del pravdnih stroškov, o katerih bo sodišče odločalo s končno odločbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.