VSL sklep II Ip 4584/2012
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-11-13

sodna taksa - namen sodnih taks - procesna predpostavka - nastanek taksne obveznosti - posamezno procesno dejanje - izvršilni postopek

Namen sodnih taks kot ene izmed obveznih dajatev, s katerimi država pridobiva sredstva za uresničevanje svojih funkcij, je v tem, da stranke delno krijejo stroške, ki nastanejo z delom sodišča, kar pomeni, da so sodne takse predpisane predvsem zaradi fiskalnih razlogov in za zagotavljanje procesne discipline. Zavezanec za plačilo sodne takse je tisti, ki predlaga uvedbo postopka oziroma opravo posameznega dejanja, takso pa mora plačati takrat, ko nastane taksna obveznost. Glede na taksno tarifo se v postopkih izvršbe sodne takse plačujejo za vsako posamezno procesno dejanje in ne za celoten postopek, zato zatrjevano plačilo sodne takse za ugovor ne more vplivati na obveznost plačila sodne takse za ostala opravljena procesna dejanja.

1. Sodišče prve stopnje je v 1. točki izreka izpodbijanega sklepa štelo, da je pritožba zoper sklep z dne 10. 5. 2011 umaknjena, v 2. točki izreka sklepa pa je zavrglo pritožbo dolžnice z dne 30. 7. 2012 zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani opr. št. Ip 2814/2012 z dne 5. 7. 2012.

2. Zoper sklep se pravočasno pritožuje dolžnica, ki navaja, da ne more razumeti vseh sklepov sodišča, saj je takso plačala že ob prvi pritožbi in ne ve, zakaj bi jo morala plačati še enkrat. Meni, da sodišče ne uvidi, da gre le za laži in neresnične obtožbe s strani upnika.

3. Pritožba je bila vročena upniku, ki nanjo ni odgovoril.

5. Pritožbeno sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

6. V skladu z določbo prvega odstavka 29.b člena ZIZ mora biti ob vložitvi pritožbe plačana sodna taksa. V drugem odstavku istega člena je določeno, da mora biti sodna taksa plačana najkasneje v osmih dneh od vročitve naloga za plačilo sodne takse. V nalogu sodišče tudi opozori stranko na posledice neplačila sodne takse iz tretjega odstavka tega člena, ki določa, da če taksa ni plačana v roku in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena.

7. V predmetni zadevi je dolžnica 7. 6. 2011 vložila pritožbo zoper sklep z dne 10. 5. 2011, s katerim je sodišče štelo, da je njena pritožba zoper sklep o ugovoru umaknjena zaradi neplačila sodne takse. Sodišče prve stopnje je po izvedenem postopku v zvezi s prošnjo za oprostitev plačila sodnih taks (ki je bila pravnomočno zavržena s sklepom z dne 26. 7. 2011 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani I Ip 4853/2011 z dne 6. 2. 2012) dne 12. 7. 2012 izdalo plačilni nalog, v katerem je dolžnico pozvalo, naj v 8 dneh plača sodno takso za pritožbo z dne 7. 6. 2011 po tar. št. 30010 Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) v znesku 33,00 EUR na prehodni podračun sodišča z uporabo sklicne številke, navedene v nalogu, dolžnica pa je bila tudi opozorjena na posledice morebitnega neplačila sodne takse. Sodišče prve stopnje je nato izdalo izpodbijani sklep, s katerim je ugotovilo, da dolžnica sodne takse ni plačala niti v roku, določenem v plačilnem nalogu, zato je pritožbo zoper sklep z dne 10. 5. 2011 štelo za umaknjeno.

8. Dolžnica v pritožbi plačila sodne takse za pritožbo zoper sklep z dne 10. 5. 2011 ne izkazuje, temveč trdi le, da je takso plačala že ob vložitvi prve pritožbe v tem postopku, kar pa za presojo pravilnosti izpodbijane odločitve ni relevantno. Višje sodišče ob tem pojasnjuje, da je namen sodnih taks kot ene izmed obveznih dajatev, s katerimi država pridobiva sredstva za uresničevanje svojih funkcij, v tem, da stranke delno krijejo stroške, ki nastanejo z delom sodišča, kar z drugimi besedami pomeni, da so sodne takse predpisane predvsem zaradi fiskalnih razlogov in za zagotavljanje procesne discipline. Zavezanec za plačilo sodne takse je tisti, ki predlaga uvedbo postopka oziroma opravo posameznega dejanja (prvi odstavek 3. člena ZST-1), takso pa mora plačati takrat, ko nastane taksna obveznost (prvi odstavek 5. člena ZST-1). Glede na taksno tarifo, ki je sestavni del ZST-1, se v postopkih izvršbe sodne takse plačujejo za vsako posamezno procesno dejanje (npr. predlog za izvršbo in sklep o izvršbi, ugovor in sklep o ugovoru, pritožbo in sklep o pritožbi, ...) in ne za celoten postopek, zato zatrjevano plačilo sodne takse za prvo pritožbo (ugovor) ne more vplivati na obveznost plačila sodne takse za ostala opravljena procesna dejanja, torej tudi ne na obveznost plačila sodne takse za pritožbo zoper sklep z dne 10. 5. 2011.

9. Ker dolžnica ni izkazala izpolnitve svoje taksne obveznosti, ravno tako pa niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, procesne predpostavke za obravnavo pritožbe zoper sklep z dne 10. 5. 2011 niso izpolnjene, izpolnjeni pa so pogoji za nastop pravne posledice – domneve umika pritožbe zaradi neplačane sodne takse, kot jo določa tretji odstavek 29.b člena ZIZ in kar je sodišče prve stopnje v 1. točki izreka izpodbijanega sklepa pravilno ugotovilo.

10. Pravilna je tudi odločitev sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe, ki jo je dolžnica 30. 7. 2012 vložila zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani opr. št. II Ip 2814/2012 z dne 5. 7. 2012 (s katerim je višje sodišče zavrglo pritožbo dolžnice zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Ip 4853/2011 z dne 6. 2. 2012). Kot je bilo dolžnici pojasnjeno že v sklepu višjega sodišča z dne 5. 7. 2012 in kot ji je pravilno pojasnilo tudi sodišče prve stopnje v obrazložitvi izpodbijanega sklepa, je v skladu s sedmim odstavkom 9. člena ZIZ odločba o pritožbi pravnomočna, kar pomeni, da je z rednimi pravnimi sredstvi ni mogoče izpodbijati, zato je pritožba zoper sklep višjega sodišča z dne 5. 7. 2012 nedovoljena.

11. Dolžnica pravilnosti takega zaključka sodišča prve stopnje v pritožbi niti ne izpodbija, temveč ponavlja ugovorne navedbe glede vtoževane terjatve, ki pa za presojo pravilnosti s predmetno pritožbo izpodbijanega sklepa niso pravno relevantne, zato se višje sodišče do njih ni opredeljevalo (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

12. Ker sta odločitvi, da pritožba zoper sklep z dne 10. 5. 2011 šteje za umaknjeno zaradi neplačane sodne takse ter da se pritožba zoper sklep višjega sodišča zavrže kot nedovoljena, pravilni, je višje sodišče dolžničino pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

ZIZ člen 9, 9/7, 29b, 29b/1, 29b/2, 29b/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.