VSL sklep I Cp 556/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2011-07-20

načelo formalnosti - vknjižba lastninske pravice na kupca v stečajnem postopku - vknjižba izbrisa bremen na v stečajnem postopku kupljenih nepremičninah

Dejstvo, da je bila lastninska pravica kupca premoženja stečajnega dolžnika vknjižena nanj še pred zaključkom stečajnega postopka, na ostale vknjižbe, ki jih mora zemljiškoknjižno sodišče opraviti po uradni dolžnosti po prejemu pravnomočnega sklepa stečajnega sodišča o izročitvi nepremičnine kupcu, ne vpliva.

Ugotovi se, da so I. K. V. K., A. O. K. in J. K. umaknile pritožbo.

Pritožba S.H. se zavrne in se v izpodbijanem delu (3./c izreka) potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Dovoli se izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisov.

Predlagatelj in udeleženci nosijo vsak svoje stroške postopka.

Na podlagi sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani St 211/2002 z dne 6. 3. 2006 o izročitvi nepremičnine kupcu, v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani III Cpg 41/2006 (St 211/2002) z dne 23. 5. 2006, je zemljiškoknjižno sodišče dovolilo vknjižbo izbrisa hipotek, zaznamb izvršbe in prepovedi odtujitve in obremenitve na nepremičninah, ki jih je predlagatelj kupil v stečajnem postopku od stečajnega dolžnika M.I. d.o.o. - v stečaju. Med drugim je dovolilo vknjižbo izbrisa hipoteke in zaznambe izvršbe pri nepremičninah, vpisanih v vl.št. 1073 k.o. M., vpisane pod Dn. št. 15221/2006 v korist upnic I. K., V. K., A. O. K. in J. K. (1./a izreka sklepa); vknjižbo izbrisa hipoteke in zaznambe izvršbe, vpisane pod Dn. št. 15221/2006 pri nepremičninah, vpisanih v vl.št. 1134 k.o. M., v korist prej navedenih upnic; vknjižbo izbrisa hipoteke in zaznambe izvršbe, vpisane pod Dn.št. 13423/2004 pri nepremičnini parc.št. 303/17, vl.št. 876 k.o. M., ki sta bili vpisani v korist S. H. (3./c izreka sklepa).

I. K., V. K., A. O.K. in J. K. so se zoper sklep sicer pravočasno pritožile, vendar pa so 30. 5. 2011 pritožbenemu sodišču pisno sporočile, da umikajo pritožbo. Ker sodišče druge stopnje do dneva, ko je bila pritožba umaknjena, odločbe še ni izdalo, je skladno z 2. odstavkom 334. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s 120. členom Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) ugotovilo, da so pritožnice pritožbo umaknile in hkrati odredilo izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa v tem delu.

S. H. pa v pritožbi uveljavlja vse pritožbene razloge iz 1. odstavka 338. člena ZPP. Poudarja, da je bil sklep o izvršbi, na podlagi katerega je bila opravljena zaznamba izvršbe in vknjižba hipoteke v njeno korist, izdan zoper družbo M. d.o.o. in ne zoper stečajnega dolžnika, na katerega se nanašata sklepa, ki sta bila podlaga za vknjižbo izbrisa hipoteke in zaznambe izvršbe. Sodišču očita kršitev 8. člena ZZK-1. Zemljiškoknjižni postopek na podlagi sklepov okrožnega sodišča St 211/2002 in višjega sodišča III Cpg 41/2006 je bil pričet kasneje kot postopek zaznambe izvršbe in vknjižbe hipoteke in tudi sama sklepa sta bila izdana kasneje. Navedena sklepa sta bila izdana na podlagi Pogodbe o prodaji dela stečajnega dolžnika z dne 10. 10. 2003, vendar pa na podlagi te pogodbe predlagatelj ni pridobil lastninske pravice na predmetnih nepremičninah. Zato citirana sklepa ne moreta predstavljati pravne podlage za izbris zaznambe izvršbe in hipoteke na parc. št. 303/17. Da je predlagatelj pridobil iz obligacijskega razmerja s prodajalko le upravičenje do izročitve nepremičnine, ne pa tudi lastninske pravice na nepremičninah, izhaja iz sodbe Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1400/2010. Zaznambe  izvrše in hipoteke zato ni mogoče izbrisati na podlagi sklepov okrožnega sodišča St 211/2002 in Višjega sodišča v Ljubljani III Cpg 41/2006. Pritožbenemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno sojenje ter priglaša pritožbene stroške.

Na pritožbo sta odgovorila predlagatelj in udeleženec M. I. d.o.o. - v stečaju. Oba predlagata njeno zavrnitev in potrditev izpodbijanega sklepa. Opozarjata na načelo formalnosti v zemljiškoknjižnem postopku, da je predlagatelj nepremičnino pridobil z nakupom v stečajnem postopku ter opisujeta kakšni pravni posli in postopki so potekali v zvezi s predmetno nepremičnino.

Iz zemljiške knjige je razvidno, da je lastnik nepremičnine parc.št. 303/17 k.o. M. predlagatelj, in sicer je bila vknjižba lastninske pravice opravljena po predlogu z dne 31. 1. 2005 na podlagi Pogodbe o prodaji dela stečajnega dolžnika (dela projekta Z. g.) z dne 10. 10. 2003. Torej pritožbene navedbe, da predlagatelj ni pridobil lastninske pravice na podlagi te pogodbe ne držijo in tudi očitek kršitve načela zaupanja v zemljiško knjigo (8. člen ZZK-1) ne more biti utemeljen. Temelja pridobitve lastninske pravice predlagatelja pa v zemljiškoknjižnem postopku ni mogoče izpodbiti.

Temeljno načelo zemljiškoknjižnega postopka je načelo formalnosti: zemljiškoknjižno sodišče odloča o pogojih za vpis samo na podlagi listin, za katere zakon določa, da so podlaga za vpis in na podlagi stanja vpisov v zemljiški knjigi (124. člen ZZK-1). Skladno s 1. odstavkom 29. člena ZZK-1 o dovolitvi vknjižbe zemljiškoknjižno sodišče odloča na podlagi listin, ki dokazujejo pravni temelj pridobitve oziroma prenehanje pravice, ki je predmet vpisa, če ustrezajo tudi drugim pogojem, določenim z zakonom. Pravilnosti in zakonitosti predloženih listin pa zemljiškoknjižno sodišče ne presoja. Zato pritožbene navedbe, da predlagatelj (tudi po mnenju višjega sodišča v odločbi I Cp 1400/2010) naj ne bi imel upravičenj glede predmetne nepremičnine, niso relevantne. Pa tudi to, kako je že predhodno vknjižena lastninska pravica prešla na predlagatelja, se v postopku za novo vknjižbo ne presoja.

Izpodbijana vknjižba je bila opravljena na podlagi pravnomočne sodne odločbe o izročitvi nepremičnin predlagatelju. Po določilih 149. člena ZZK-1 je zemljiškoknjižno sodišče dolžno opraviti vpis, če se ta zahteva na podlagi sodne odločbe, če je vsebina predlaganega vpisa skladna s to odločbo in če ta učinkuje v korist osebe, v korist katere je predlagan vpis. Vse to je bilo v obravnavanem primeru izpolnjeno. V točki 2.A sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani St 211/2002, v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani III Cpg 41/2006, je stečajno sodišče odločilo, da se vknjiži lastninska pravica na kupca v stečajnem postopku nad dolžnikom M. I. d.o.o. - v stečaju, to je na družbo G. S. G, d.d. (predlagatelj) na parc.št. 303/17 k.o. M.. Skladno s 96. členom ZZK-1 mora zemljiškoknjižno sodišče po prejemu pravnomočnega sklepa stečajnega sodišča o izročitvi nepremičnine kupcu po uradni dolžnosti odločiti o vknjižbi lastninske pravice v korist kupca ter hkrati dovoliti tudi izbris vseh zaznamb izvršbe na nepremičnini in morebitne zaznambe stečaja, vseh vknjiženih oziroma predznamovanih hipotek oziroma vknjiženega zemljiškoknjižnega dolga, če ni v sklepu o izročitvi nepremičnine kupcu določeno, da posamezne od teh pravic ostanejo, vseh vknjiženih oziroma predznamovanih pravic prepovedi odtujitve in obremenitve in zaznamb prepovedi odtujitvi in obremenitve ter vseh vknjiženih predkupnih in odkupnih pravic. Iz sklepa Okrajnega sodišča v Ljubljani Dn.št. 14616/2006, Dn.št. 7760/2006 z dne 17. 8. 2010 in dopolnilnega sklepa z isto opravilno številko z dne 24. 8. 2010 je razvidno, da je zemljiškoknjižno sodišče odločilo, da se vknjižba lastninske pravice v korist G. S. G d.d. (med drugim) na parc.št. 303/17 vl.št. 876 k.o. M. ne opravi, ker je že vknjižena lastninska pravica v njegovo korist. Dejstvo, da je bila lastninska pravica kupca premoženja stečajnega dolžnika vknjižena nanj še pred zaključkom stečajnega postopka, na ostale vknjižbe, ki jih mora zemljiškoknjižno sodišče opraviti po uradni dolžnosti po prejemu pravnomočnega sklepa stečajnega sodišča o izročitvi nepremičnine kupcu, ne vpliva. Zato je izpodbijana odločitev zemljiškoknjižnega sodišča, ko je dovolilo vknjižbo izbrisa tistih hipotek in zaznamb izvršbe (pa tudi prepovedi obremenitve in odtujitve), ki bi jih moralo izbrisati po uradni dolžnosti, na predlog kupca v stečajnem postopku in skladno s sklepom stečajnega sodišča, pravilna. Vknjižba izbrisa vseh bremen na v stečajnem postopku kupljenih nepremičninah ima meterialnopravno podlago v stečajni zakonodaji, v konkretnem primeru v 1. odstavku 155. člena ZPPSL, ki je veljal v času stečajnega postopka nad stečajnim dolžnikom M. I. d.o.o. - v stečaju: s plačilom kupnine prenehajo vse zastavne pravice in realna bremena, ki so obstajala na prodani stvari.

Ker je sklep v izpodbijanem delu pravilen in v njem tudi ni absolutnih bistvenih kršitev določb postopka, na katere mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti (2. odst. 350. člena ZPP, v zvezi s 120. členom ZZK-1 in 37. členom ZNP), je pritožbo udeleženke kot neutemeljeno zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Hkrati je dovolilo izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa (2. točka 3. odstavka 161. člena ZZK-1).

Izrek o stroških temelji na 1. odstavku 35. člena ZNP, ker se glede vprašanj, ki niso urejena z ZZK-1, uporabljajo splošne določbe ZNP. Ta pa določa, da udeleženci postopka nosijo vsak svoje stroške. Zato trpijo pritožnica stroške pritožbe, predlagatelj in M. I. d.o.o. - v stečaju pa stroške odgovora na pritožbo vsak sam.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.