VSL sklep I Cpg 1288/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-11-16

STEČAJNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB

izbris družbe iz sodnega registra brez likvidacije - prekinitev postopka - nadaljevanje postopka zoper aktivnega družbenika - singularno pravno nasledstvo - ustavna odločba

Po določbi šestega odstavka 442. člena ZFPPIPP aktivni družbeniki izbrisane družbe odgovarjajo upnikom za izpolnitev njene neplačane obveznosti, ne vstopijo pa v pravice teh družb. Vendar pa je Vrhovno sodišče RS že v več odločbah zaključilo, da se prekinjeni postopek zaradi prenehanja pravne osebe nadaljuje po prvem odstavku 208. člena ZPP, ko ga prevzamejo pravni nasledniki pravne osebe, pri čemer ZPP prevzema postopka po 208. členu ne omejuje na univerzalne pravne naslednike, pač pa je mogoče postopek nadaljevati tudi z singularnimi pravnimi nasledniki družbe, ki je zaradi izbrisa prenehala.

Ustavna odločba U-I-307/11 z dne 12. 4. 2012 je s tem, ko je vzdržala v veljavi 18. člen ZPUOOD, uveljavila nov časovni mejnik razlikovanja pravnih položajev osebno odgovornih družbenikov izbrisanih družb, vendar zaradi razveljavitve retroaktivne veljavnosti ZPUOOD na odločitev v tem postopku ne more vplivati. V primerih, ko je bila družba izbrisana iz sodnega registra pred 17. 11. 2011, kakršen je tudi ta, se torej postopki zoper osebno dogovorne družbenike lahko začnejo ali nadaljujejo po dosedanjih predpisih.

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

II: Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločitev v zadevi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sklenilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, VL 975/2009 z dne 22. 1. 2009, razveljavi tudi v 1. in 3. točki izreka in se tožba zavrže.

2. Zoper sklep se je pravočasno pritožila tožeča stranka. Uveljavlja vse pritožbene razloge po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da sklene, da se postopek, ki je bil prekinjen z dnem 11. 5. 2010, nadaljuje zoper aktivnega družbenika družbe A. d.o.o. ter nato tožbenemu zahtevku tožeče stranke v celoti ugodi oziroma podrejeno, da izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne prvostopenjskemu sodišču v ponovno odločanje.

3. Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. O pritožbi zoper sklep je na podlagi določbe petega odstavka 458. člena ZPP odločala sodnica posameznica, saj gre za spor majhne vrednosti, zadeva pa ni zapletena glede pravnih ali dejanskih vprašanj in od odločitve o pritožbi ni mogoče pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja, kar bi opravičevalo odločitev, da se zadeva odstopi v reševanje senatu.

6. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je bila tožena stranka 4. 2. 2010 izbrisana iz sodnega registra brez likvidacije. Zaključilo je, da iz razloga, ker Zakon o gospodarskih družbah ne določa, da bi bili družbeniki družbe z omejeno odgovornostjo pravni nasledniki družbe po njenem izbrisu, in ker tudi šesti odstavek 442. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) ne določa univerzalnega pravnega nasledstva bivših družbenikov izbrisane družbe, pravde po 208. členu ZPP ni mogoče nadaljevati proti izbrisani družbi, niti proti njenim aktivnim družbenikom. Pritožbeno sodišče se s takšnim zaključkom sodišča prve stopnje ne strinja.

7. Pritrditi je sodišču prve stopnje, da ZFPPIPP ne določa (več) univerzalnega pravnega nasledstva družbenikov izbrisane družbe.(1) Pač pa je mogoče nasledstvo družbenikov izbrisane družbe opredeliti kot singularno, nastalo na podlagi zakona. Po določbi šestega odstavka 442. člena ZFPPIPP namreč aktivni družbeniki izbrisane družbe odgovarjajo upnikom za izpolnitev njene neplačane obveznosti, ne vstopijo pa v pravice teh družb (2). Vendar pa je nadalje zmoten zaključek sodišča prve stopnje, da postopka ni mogoče nadaljevati z družbeniki kot singularnimi nasledniki izbrisane družbe. Vrhovno sodišče RS je namreč že v več odločbah zaključilo, da je to mogoče (3). Izrecno je zapisalo, da se prekinjeni postopek zaradi prenehanja pravne osebe nadaljuje po prvem odstavku 208. člena ZPP, ko ga prevzamejo pravni nasledniki pravne osebe, pri čemer ZPP prevzema postopka po 208. členu ne omejuje na univerzalne pravne naslednike, pač pa je mogoče postopek nadaljevati tudi z singularnimi pravnimi nasledniki družbe, ki je zaradi izbrisa prenehala. Pritožbeno sodišče se s takšnim stališčem strinja. Ustavna odločba U-I-307/11 z dne 12. 4. 2012 pa je s tem, ko je vzdržala v veljavi 18. člen Zakona o postopkih za uveljavitev ali opustitev odgovornosti družbenikov za obveznosti izbrisanih gospodarskih družb (Ur. list RS, št. 87/2011, v nadaljevanju ZPUOOD), uveljavila nov časovni mejnik razlikovanja pravnih položajev osebno odgovornih družbenikov izbrisanih družb, vendar zaradi razveljavitve retroaktivne veljavnosti ZPUOOD na odločitev v tem postopku ne more vplivati. V primerih, ko je bila družba izbrisana iz sodnega registra pred 17. 11. 2011, kakršen je tudi ta, saj je bila tožena stranka izbrisana iz sodnega registra 4. 2. 2010, se torej postopki zoper osebno dogovorne družbenike lahko začnejo ali nadaljujejo po dosedanjih predpisih (glej 20. točko obrazložitve ustavne odločbe U-I-307/11).

8. Ker je sodišče prve stopnje zmotno uporabilo določbo 208. člena ZPP in je kršitev vplivala na pravilnost in zakonitost izpodbijane odločbe (prvi odstavek 339. člena ZPP), je pritožbeno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (tretja točka265. člena ZPP).

9. O stroških pritožbenega postopka bo sodišče prve stopnje glede na uspeh strank odločilo z odločbo, s katero se bo končal postopek. Izrek o pritožbenih stroških zato temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

---------------------------------------------------------------------------------------------------------------

(1) Kot ga je obrazložila odločba Ustavnega sodišča U-I-135/2002.

(2) Tako tudi Ladislava Polončič v Problemi nadaljevanja prekinjenega postopka po izbrisu družbe iz sodnega registra brez likvidacije, Podjetje in delo, 2/2011, str. 107, VSK Sklep Cpg 27/2010 z dne 16. 04. 2010.

(3) Glej sklep III Ips 173/2007 z dne 30. 09. 2008, sklep III Ips 25/2001 z dne 12. 04. 2001, sklep II Ips 104/2009 z dne 08. 04. 2010, prim. še Pravno mnenje, občna seja VSS, 16.6.1999; Pravna mnenja 1/99, str. 35.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.