VSL sklep Cst 366/2011
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-01-18

osebni stečaj - poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika - pogoji za poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika - predlog stečajnega dolžnika - vsebina načrtovanega poslovnega izida

Načrtovani poslovni izid dolžnika kot podjetnika mora vsebovati prikaz prihodkov, ki jih predvideva iz dejavnosti (npr. koliko voženj bo opravil, po kakšni ceni), stroškov, ki mu bodo nastali (stroški materiala, storitev, dela, plač, socialnih zavarovanj), davkov, ki jih bo moral plačati, ter izračun čistega poslovnega izida. Podkrepljen mora biti z navedbo okoliščin, iz katerih izhaja zadostna verjetnost, da stečajni dolžnik ne bo posloval z izgubo.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog za poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika z dne 21. 10. 2011.

2. Dolžnik je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo. V njej ponavlja navedbe iz dopolnitve predloga za poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika z dne 01. 12. 2011, delno pa jih dopolnjuje.

4. Stečajni dolžnik lahko po začetku postopka osebnega stečaja začne poslovati kot podjetnik ali zasebnik, če sodišče dovoli poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika ali zasebnika (prvi odstavek 389.a člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju – ZFPPIPP). Predlog za poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika ali zasebnika (predlog za poslovanje) mora vsebovati opis poslov, ki jih bo opravljal stečajni dolžnik kot podjetnik ali zasebnik, načrtovani poslovni izid in opis okoliščin, na podlagi katerih je mogoče preveriti, ali obstaja zadostna verjetnost, da stečajni dolžnik ne bo posloval z izgubo in opis razlogov, zaradi katerih je dolžnik postal insolventen in okoliščin v zvezi z njegovim prejšnjim poslovanjem, pomembnih za presojo ovire iz 2. točke šestega odstavka 389.a člena ZFPPIPP (drugi odstavek 389.a člena ZFPPIPP).

5. Prvostopenjsko sodišče je s sklepom St 1795/2011 z dne 04. 11. 2011 stečajnega dolžnika pozvalo k dopolnitvi predloga za poslovanje, ki ga je vložil dne 21. 10. 2011 in navedlo, kaj mora le-ta vsebovati v skladu z določbo drugega odstavka 389.a člena ZFPPIPP. Stečajni dolžnik je predlog dopolnil tako, da je opisal posle, ki jih namerava opravljati kot podjetnik in navedel razloge, zaradi katerih je postal insolventen, predložil dokaze ter opisal okoliščine v zvezi z njegovim prejšnjim poslovanjem. Ni pa, kot je to pravilno ugotovilo prvostopenjsko sodišče, navedel ničesar v zvezi z načrtovanim poslovnim izidom in okoliščinami, na podlagi katerih bi bilo mogoče preveriti, ali obstaja zadostna verjetnost, da v kolikor bi sodišče dovolilo poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika, ne bo posloval z izgubo (2. točka drugega odstavka 389.a člena ZFPPIPP). Načrtovani poslovni izid dolžnika kot podjetnika mora vsebovati prikaz prihodkov, ki jih predvideva iz dejavnosti (npr. koliko voženj bo opravil, po kakšni ceni), stroškov, ki mu bodo nastali (stroški materiala, storitev, dela, plač, socialnih zavarovanj), davkov, ki jih bo moral plačati, ter izračun čistega poslovnega izida. Podkrepljen mora biti z navedbo okoliščin, iz katerih izhaja zadostna verjetnost, da stečajni dolžnik ne bo posloval z izgubo.

6. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je stečajni dolžnik trdil le, da z izgubo ne bo posloval, češ da bo svoje delo opravljal kvalitetno kot dober gospodar. To pa nikakor ne ustreza zahtevam iz 2. točke drugega odstavka 389.a člena ZFPPIPP. Izjavo o dogovoru za opravljanje dela z M. K. (ki med drugim ni podpisana) pa je priložil šele k pritožbi.

7. Prvostopenjsko sodišče je torej pravilno ugotovilo, da stečajni dolžnik predloga ni dopolnil tako, kot mu je bilo naloženo in ob povedanem pravilno odločilo, ko je njegov predlog zavrglo.

8. Takšna odločitev pa ni ovira, da dolžnik ne bi ponovno vložil predloga za poslovanje stečajnega dolžnika kot podjetnika ali zasebnika, z vsebino, kot jo določa drugi odstavek 389.a člena ZFPPIPP.

9. Ker prvostopenjsko sodišče tudi ni storilo nobene od bistvenih kršitev določb postopka, na katere je pritožbeno sodišče dolžno paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP), je pritožbeno sodišče pritožbo stečajnega dolžnika zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

ZFPPIPP člen 389a, 389a/1, 389a/2, 389a/2-2, 389a/6, 389a/6-2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.