VSL sklep II Cp 3392/2012
Sodna praksa višjih sodišč, 2012-12-07

objava popravka - zanikanje ali poprava navedb - pojem popravka

Z izrazom popravek ni mišljen samo popravek v ožjem smislu, to je zanikanje oziroma popravljanje zatrjevanih napačnih ali neresničnih navedb v objavljenem besedilu, ampak tudi navajanje oziroma prikaze drugih ali nasprotnih dejstev in okoliščin, s katerimi prizadeti spodbija ali z namenom spodbijanja bistveno dopolnjuje navedbe v objavljenem besedilu.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje zavrnilo tožbeni zahtevek, da je tožena stranka dolžna v roku 15 dni objaviti popravek (z besedilom kot je razvidno iz izreka sodbe) in sicer v oddaji S., ter tožniku povrniti pravdne stroške. Odločilo je še, da je tožeča stranka dolžna povrniti toženi stranki pravdne stroške v višini 969,00 EUR v roku 15 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sodbo je tožeča stranka vložila pravočasno pritožbo zaradi zmotne uporabe materialnega prava, nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja in bistvenih kršitev določb postopka in predlagala, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku  ugodi, podredno pa sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Navaja, da je ugotovitev sodišča prve stopnje, da obvestilo v pretežnem delu niti ne navaja trditev ali dejstvenih navedb, ki bi bile lahko napačne ali neresnične, ampak mnenje občanov, je zmotna. Prispevek je sestavljen iz trditev in dejstvenih navedb, ki so zmotne in neresnične, ter iz mnenja občanov, ki izražajo njihovo nezadovoljstvo. Komentarji občanov pa v prispevku služijo zgolj kot sredstvo, preko katerega je tožena stranka sporočala neresnične in zmotne trditve o tožeči stranki (ki izražajo negativno vrednostno sodbo o njej in njeni poštenosti, gospodarnosti in delu v korist prebivalcev občine). Pomembno je, da je medijski učinek obvestila objektivno tak, da prizadeva interes tožeče stranke in se je ta nanj upravičeno odzvala z zahtevo po objavi popravka. V prispevku je bila izražena pomanjkljiva, popačena ter celo neresnična informacija (župan J. M. je zavrnil gradnjo zdravstvenega doma, ki je bila že v teku, ne samo to, tudi večji vrtec potrebujejo, pa ga ne dobijo). Neresnično in zavajajoče je bilo zatrjevano, da občina nima denarja za izgradnjo vodovoda in kanalizacije, medtem, ko se gradi nova športna dvorana. V delu popravka, ki se nanaša na gradnjo vrtca, je tožeča stranka navedla nasprotna dejstva in okoliščine, s katerimi je z namenom izpodbijanja bistveno dopolnjevala navedbe v objavljenem besedilu. Enako velja za navedbe v popravku v zvezi z gradnjo zdravstvenega doma, kakor tudi glede trditev v zvezi z izgradnjo vodovoda in kanalizacije. Tožeča stranka je navedla druga oziroma nasprotna dejstva in okoliščine s katerimi spodbija ali z namenom spodbijanja bistveno dopolnjuje navedbe v objavljenem besedilu. Odklonilni razlog po 2. alineji prvega odstavka 31. člena Zakona o medijih (ZMed) tako ni podan. Napačen je zaključek sodišča prve stopnje, da je popravek v pretežnem delu zgolj vrednotenje in predstavljanje lastnega ravnanja. Nedvomno je obvestilo bilo objektivno takšno, da je poseglo v pravice oziroma interes tožeče stranke, zato ji je potrebno dati možnost, da na enakovrednem medijskem mestu poda tudi svoje stališče. Objava popravka je zato eden izmed obeh polov medijske svobode, ne pa pravna sankcija za pravno kršitev. Poleg tega sodišče prve stopnje ne navede, glede katerega dela popravka naj bi bil odklonilni razlog podan, glede katerega pa ne. Je pa sodišče priznalo, da glede dela popravka odklonilni razlog ni podan. Če pa je tako, bi sodišče moralo dovoliti objavo popravka, saj je popravek potrebno obravnavati kot neločljivo celoto.

4. Dne 26. 7. 2012 je bil v oddaji S. objavljen prispevek z naslovom „N.“, v zvezi s katerim je tožeča stranka zahtevala objavo popravka (drugi odstavek 26. člena ZMed). Tožeča stranka izpostavlja naslednje trditve prispevka:

- župan J. M. je zavrnil gradnjo zdravstvenega doma, ki je bila že v teku, ne samo to, tudi večji vrtec potrebujejo, pa ga ne dobijo

- občina nima denarja za izgradnjo vodovoda in kanalizacije, medtem, ko se gradi nova športna dvorana.

5. V zahtevi za objavo popravka je tožeča stranka pojasnila:

- v zvezi z gradnjo zdravstvenega doma se je občina septembra 2010 prijavila na razpis Ministrstva za zdravje, na podlagi katerega je pridobila sredstva v višini 269.000,00 EUR, vlogo za izdajo gradbenega dovoljenja je vložila že 19. 10. 2011, izdano pa je bilo 28. 5. 2012, pravnomočno pa je postalo dne 19. 6. 2012, zaradi česar občina prej z realizacijo investicije ni mogla pričeti,

- občina je pri izgradnji vrtca vezana na sofinanciranje s strani nekdanjega SVLR, sredstva bodo zagotovljena šele v letu 2013,

- v zvezi z izgradnjo kanalizacije občina že vrsto let vlaga napore v reševanje problematike, v letu 2007 se je priključila ustreznemu projektu in skupaj z M. ter občinama D. in M. oddala vlogo za evropsko sofinanciranje, v juliju 2011 so bila občini z odločbo SVLR dodeljena določena sredstva za realizacijo navedenega projekta iz naslova sredstev evropske kohezijske politike, izvedba celotnega medobčinskega projekta je predvidena v obdobju 2011 do 2015, v juniju 2012 je bila podpisana tudi pogodba za izgradnjo glavnega zbiralnika H..

6. Na podlagi določbe 26. člena ZMed ima vsakdo pravico od odgovornega urednika zahtevati, da brezplačno objavi njegov popravek objavljenega obvestila, s katerim sta bila prizadeta njegova pravica ali interes (prvi odstavek), pri čemer z izrazom popravek ni mišljen samo popravek v ožjem smislu, to je zanikanje oziroma popravljanje zatrjevanih napačnih ali neresničnih navedb v objavljenem besedilu, ampak tudi navajanje oziroma prikaze drugih ali nasprotnih dejstev in okoliščin, s katerimi prizadeti spodbija ali z namenom spodbijanja bistveno dopolnjuje navedbe v objavljenem besedilu (četrti odstavek).

7. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da konkretni popravek ne pomeni takšnega zanikanja, popravka ali spodbijanja. Navedbe v popravku ne zanikajo in ne spodbijajo v prispevku objavljenih dejstev: da občina večji vrtec potrebuje, pa ga ne dobi; da je bila gradnja zdravstvenega doma že v teku, ni pa še končana; da občina nima denarja za izgradnjo vodovoda in kanalizacije; da se gradi nova športna dvorana, ampak le pojasnjujejo, zakaj gradnje (javnega pomena) še niso dokončane (kar bi bilo eventualno lahko predmet odgovora na informacijo (42. člen ZMed). Le v delu pojasnil glede gradnje zdravstvenega doma, bi lahko šlo za popravek v gornjem smislu, saj gre za zanikanje oziroma popravo (neresnične) navedbe v obvestilu, da je župan zavrnil gradnjo zdravstvenega doma. Vendar se pritožbeno sodišče strinja s stališčem sodišča prve stopnje, da glede na določbo, da se mora popravek objaviti brez sprememb in dopolnitev (prvi odstavek 247. člena ZMed), upoštevaje, da popravek le v manjšem obsegu vsebuje zanikanje oziroma popravo neresničnih navedb, v pretežni meri pa torej ne, ni mogoče ugoditi tožbenemu zahtevku na objavo celotnega popravka.

8. Glede na povedano je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sodbo potrdilo (353. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.