VSL  sklep I Cp 4/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-02-24

zemljiškoknjižni postopek - temeljna načela - načelo pravnega prednika

Zemljiškoknjižno sodišče mora po uradni dolžnosti paziti, da je vpis predlagan v korist osebe, v katere korist učinkuje listina, ki je podlaga za vpis, in proti osebi, proti kateri učinkuje listina, ki je podlaga za vpis in ki je v zemljiški knjigi vpisana kot imetnik pravice, na katero se vpis nanaša.

Pritožba se zavrne, sklep sodišča prve stopnje se potrdi in se hkrati dovoli izbris zaznambe zavrnitve vpisa.

Sodišče prve stopnje je ob odločanju o ugovoru predlagatelja zoper sklep zemljiškoknjižne referentke z izpodbijanim sklepom sklep zemljiškoknjižne referentke, Dn.št. 1725/2009, z dne 13.10.2009, vzdržalo v veljavi.

Zoper sklep se je v roku pritožil predlagatelj iz veh pritožbenih razlogov, ki predlaga, da pritožbeno sodišče sklep spremeni tako, da ugovoru ugodi in dovoli vpis predznambe pridobitve lastninske pravice ter hkrati dovoli izbris zaznambe zavrnitve vpisa in vpisa zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa. Navaja, da se sodišče prve stopnje v obrazložitvi izpodbijanega sklepa ni opredeljevalo do ugovornih navedb, ampak je le ponovilo obrazložitev, ki jo je predhodno podala zemljiškoknjižna referentka. To predstavlja absolutno bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Sicer pa predlagatelj vztraja pri podanih navedbah iz ugovora. Trdi, da ima posameznik vedno možnost, da z listino, s katero je dovoljen močnejši, boljši vpis, predlaga in doseže tudi slabši, šibkejši vpis. Po tej logiki listina, na podlagi katere je mogoča vknjižba pravice, zadošča za predznambo te pravice, če predlagatelj tako želi in to predlaga. Glede na trditev sodišča prve stopnje, da lahko kot odtujiteljica nastopa samo J.M., pa da v listini, na katero se sklicuje predlagatelj, kot pogodbena stranka nastopa tudi navedena oseba in iz tega vidika ovir za izvedbo vpisa ne more biti.

Nekorekten in protispisen je pritožbeni očitek sodišču prve stopnje, da to v razlogih izpodbijanega sklepa zgolj ponavlja obrazložitev zemljiškoknjižne referentke v njenem sklepu, ker sodišče prve stopnje dovolj obširno in še bolj izčrpno pojasni, zakaj predlog za vpis predznambe lastninske pravice ni utemeljen, tako, da se s podanimi razlogi pravilnost odločitve da preizkusiti. Torej sodišče prve stopnje ni zagrešilo v pritožbi zatrjevane absolutne bistvene kršitve določb postopka iz 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP. V odgovor pritožbi le še, da za zavrnitev predloga v tem zemljiškoknjižnem postopku zadostuje že pravilno ugotovljeno dejstvo, da se skladno določbi 9. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) vpisi dovolijo v korist osebe, v katere korist učinkuje listina, ki je podlaga za vpis, in proti osebi, proti kateri učinkuje listina, ki je podlaga za vpis in ki je v zemljiški knjigi vpisana kot imetnik pravice, na katero se vpis nanaša, pri čemer je po listini, ki je podlaga za vpis tu (priloga A 2), oseba, proti kateri listina učinkuje, M. N., medtem ko se vpis predlaga proti J. M. kot zemljiškoknjižni lastnici obravnavanih nepremičnin.

Pritožbeno sodišče je zato, ker ni ugotovilo drugih kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, in ker so glede na zgoraj podano obrazložitev nadaljnje pritožbene navedbe irelevantne, pritožbo predlagatelja kot neutemeljeno zavrnilo, izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo in hkrati dovolilo izbris zaznambe zavrnitve vpisa (2. točka 3. odstavka 161. člena ZZK-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.