TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep I Cp 4498/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-10

zaznamba spora - pogoji za zaznambo spora o pridobitvi pravice - pridobitev pravice na izviren način

Predlagatelj je predlogu za zaznambo spora priložil tožbo, iz katere izhaja, da uveljavlja pridobitev lastninske pravice na izviren način – po pravilih skupnega premoženja, pridobljenega v času trajanja zunajzakonske skupnosti. Priložil je tudi potrdilo o vloženi tožbi. Z opisanim pa je zadostil pogojem, ki jih za zaznambo spora določa 79. člen ZZK-1.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

Dovoli se izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi zaznambe spora.

Z izpodbijanim sklepom je zemljiškoknjižno sodišče na podlagi tožbe tožnika F. G. zoper toženko M.B. zaradi ugotovitve deleža na skupnem premoženju, vložene pri Okrožnem sodišču v Ljubljani pod opr. št. P 2670/2009-I, pri ½ nepremičnine X, k.o. K. dovolilo zaznambo spora o pridobitvi lastninske pravice.

Zoper tak sklep se zaradi napačne uporabe določb Zakona o zemljiški knjigi (Ur. l. RS, št. 58/2003 s sprem. in dop.; v nadaljevanju ZZK-1) pritožuje M. B.. V pritožbi navaja, da se z odločitvijo ne strinja, ker predlagatelj ni obrazložil, na kakšni osnovi predlaga zaznambo spora o pridobitvi lastninske pravice. Če jo uveljavlja na podlagi pravil o skupnem premoženju, pritožnica poudarja, da s predlagateljem ni bila poročena. Zato meni, da ni pogojev za zaznambo tožbe.

Pritožba je bila vročena predlagatelju, ki je nanjo odgovoril in predlagal zavrnitev pritožbe.

V skladu z določbo 1. alineje 1. točke 1. odstavka 79. člena ZZK-1 se zaznamba spora o pridobitvi pravice dovoli na podlagi tožbe, vložene proti imetniku vknjižene lastninske pravice, s katero tožnik zahteva, da sodišče ugotovi obstoj njegove lastninske pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil na podlagi gradnje na tujem zemljišču oziroma gradnje čez mejo, na podlagi priposestvovanja oziroma po pravilih skupnega premoženja, pridobljenega v času trajanja zakonske zveze oziroma zunajzakonske skupnosti oziroma na drug izviren način. Predlagatelj je predlogu za zaznambo spora priložil tožbo, iz katere izhaja, da uveljavlja pridobitev lastninske pravice na izviren način – po pravilih skupnega premoženja, pridobljenega v času trajanja zunajzakonske skupnosti. Priložil je tudi potrdilo o vloženi tožbi. Z opisanim je zadostil pogojem, ki jih za zaznambo spora določa 79. člen ZZK-1.

Odločitev sodišča prve stopnje je torej pravilna, v pritožbi navedeni razlogi pa neutemeljeni. Višje sodišče je zato v skladu z določbo 2. točke 3. odstavka 161. člena ZZK-1 pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno, potrdilo sklep zemljiškoknjižnega sodnika in hkrati dovolilo izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa.

Predlagatelj in pritožnica sta priglasila stroške pritožbenega postopka. V skladu z določbo 2. odstavka 120. člena ZZK-1 v zvezi z določbo 1. odstavka 35. člena Zakona o nepravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 30/86) pa vsak udeleženec krije svoje stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sodba IV Cp 782/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-17

razmerja med starši in otroci - pravice in dolžnosti staršev in otrok - stiki - način izvrševanja stikov

Odločitev o stikih mora biti skladna z ustrojem življenja.

Pritožbi se ugodi ter se sodba v izpodbijanem delu (točka 2/4 izreka) spremeni tako, da se pravilno glasi: „Vsak drugi vikend od petka od 17. ure, ko oče otroka prevzame na naslovu matere D. u. 5, K. do nedelje do 18. ure, ko oče otroka na isti naslov vrne.“

Vsaka stranka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

V tej pravdni zadevi je sodišče mladoletnega AA zaupalo v vzgojo, varstvo in oskrbo materi. Z 2. točko izreka je določilo način izvrševanja pravice do stikov med očetom in sinom.

Proti delu sodbe, ki se nanaša na izvrševanje stikov med vikendom, se pritožuje tožnica. Uveljavlja vse pritožbene razloge ter sodišču predlaga, naj napadeni del sodbe (točka 2/4 izreka) spremeni tako, da v nedeljo do 18. ure otroka pripelje toženec nazaj na naslov D. u. 5 v K.. Pritožnica navaja, da nima osebnega avtomobila. V celoti je odvisna od javnega prevoza. Avtobusni promet za kraj, kjer živi toženec, je sicer urejen, vendar zgolj za delovne dni, v nedeljo pa avtobus ne vozi. Ker je tudi do sedaj toženec vedno prevzel in pripeljal otroka na materinem naslovu, ni nobenega razloga, da tega ne bi počel tudi v bodoče.

Na pritožbo je odgovoril toženec. Predlaga zavrnitev pritožbe. Navaja, da je zmotna ugotovitev tožeče stranke, da ima tožena stranka svoj avto. Navaja tudi, da je razdalja med obema strankama zgolj 5 km.

Način izvrševanja stikov mora biti tak, da ustreza načinu življenja staršev in otroka. Mora biti torej skladen s konkretnim ustrojem življenja. Stiki so doslej potekali v skladu z začasnim sporazumom o stikih, ki sta ga stranki sklenili na naroku 3.10.2007. V sedaj spornem delu je bil dogovor tak, da za stike med vikendom oče otroka v petek prevzame ter ga v nedeljo pripelje nazaj na materin dom. Tak način izvrševanja stikov doslej očitno v življenju ni povzročal problemov ter zato ni nobenega razloga, da sodišče tak režim s končno odločbo spreminja. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi ugodilo ter ob materialnopravni podlagi iz 2. odstavka 106a. člena ZZZDR (1) odločitev v izpodbijanem delu spremenilo tako, kot je predlagala pritožnica. Pooblastilo za spremembo je podano v 3. točki 365. člena ZPP (2).

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

(1) Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (Ur. l. SRS, št. 15/1976 – Ur. l. RS, št. 16/2004).

(2) Zakon o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007 – Ur. l. RS, št. 45/2008).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.