VSL sklep I Cp 254/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-16

zemljiškoknjižni postopek - izbris družbene lastnine - vknjižba lastninske pravice po uradni dolžnosti na podlagi ZLNDL - stranka zemljiškoknjižnega postopka - izbrisna tožba

Kdor misli, da je s sodno odločbo prizadet njegov pravni interes, lahko vloži pravno sredstvo, in sicer tudi, če ni sodeloval v zemljiškoknjižnem postopku na prvi stopnji. V tem primeru sodišče prve stopnje presodi, ali je podan njegov pravni interes za vložitev pravnega sredstva. Vendar ga mora vložiti v roku, ki velja za udeleženca, kateremu je bila odločba, ki se izpodbija, najkasneje vročena. Če udeleženec z interesom vloži pravno sredstvo po preteku tega roka, pa ga sodišče upošteva le, če ga je prejelo, preden je odločilo o pravočasno vloženem pravnem sredstvu drugega udeleženca.

Materialnopravno neveljavnost vpisa se sanira z izbrisno tožbo, kadar so zanjo podani pogoji. Po vsebini gre za stvarnopravno tožbo. Z njo se zavarujejo knjižne pravice na nepremičninah pred omejevanjem ali oškodovanjem, ki ga povzroči materialnopravno neveljavna vknjižba pravice nekoga drugega, zaradi česar varovana pravica preneha, se spremeni ali omeji.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep zemljiškoknjižne sodnice.

Pritožnica sama trpi svoje pritožbene stroške.

Z izpodbijanim sklepom je zemljiškoknjižna sodišče kot nedovoljenega zavrglo ugovor M. A. (sedanje pritožnice) z dne 11.1.2008 zoper zemljiškoknjižni sklep Dn. št. 28996/2007 z dne 12.11.2007. Tako je odločilo po ugotovitvi, da pritožnica ni udeleženka tega postopka po 1. do 3. točki 132. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1), pričetega po uradni dolžnosti za vpis izbrisa družbene lastnine in vknjižbo lastninske pravice v korist imetnika pravice uporabe, in tudi ne udeleženka z interesom po 4. točki 132. člena ZZK-1, ker v njem ni prijavila svoje udeležbe.

Proti sklepu vlaga pritožbo M.A.. Uveljavlja vse z zakonom predvidene pritožbene razloge. Predlaga razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve v ponovno odločanje prvemu sodišču ter povrnitev stroškov, ki so ji nastali v postopku, s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

V zvezi z ugotovitvijo v izpodbijanem sklepu, da ni udeleženka postopka, pojasnjuje svoj pravni interes v smislu 4. točke 132. člena ZZK-1, češ da gre za osebo, na katero izpodbijani sklep lahko vpliva. Med parcelnimi številkami, pri katerih je prišlo do vknjižbe lastninske pravice na podlagi Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (ZLNDL) je bila tudi parc. št. 73/99, pri kateri je v nadaljnjem zemljiškoknjižnem postopku na podlagi izkazane verige listin sicer že dosegla vpis lastninske pravice v svojo korist in kar je sedaj že vpisano v zemljiškoknjižni vl. št. 1268 k.o. x. Vseeno vztraja, da za sklep zemljiškoknjižnega referenta ni bilo pravne podlage. Prilaga historični zemljiškoknjižni izpisek za vl. št. 628 k.o. x. Navaja, da je kot zadnji vpis v B listu vpisana družbena lastnina pod upravo O, zato ni jasno, na podlagi česa je prišlo do vknjižbe lastninske pravice na F. S.. Pojasnjuje, da je vložila ugovor na sklep takoj, ko je izvedela za njegov obstoj. Zanjo je bil premoženjskopravni status parc. št. 73/99 bistvenega pomena. Že pred tem je vložila zemljiškoknjižni predlog za vknjižbo lastninske pravice na svoje ime. Predlog po ZLNDL jo je začudil, ker je menila, da zanj ni pravne podlage. V času izdaje izpodbijanega sklepa so bile podane ovire za vpis, in sicer za vse parcele v vložku. Sodišče bi moralo odločiti o vpisu po stanju vpisov v zemljiški knjigi v trenutku začetka zemljiškoknjižnega postopka. Njen ugovor je bil vložen pravočasno, a kot nedovoljen zavržen. Ni bilo odločeno o razveljavitvi zaradi ničnosti niti o pomotnem vpisu. V obeh primerih lahko sodišče odloča po uradni dolžnosti. Vknjižba lastninske pravice po ZLNDL je nezakonita in mimo vrstnega reda. Ker je bila opisana družbena lastnina pod upravo O., bi se vpis lahko opravil kvečjemu v korist M. Z izdajo napačnega in nepravilnega sklepa je bil kršen zemljiškoknjižni postopek, pritožnici so bile kršene ustavne pravice iz 22. in 25. člena Ustave Republike Slovenije. Ugovor ni zadoščal za sanacijo pomotnih vpisov. Neurejeno zemljiškoknjižno stanje posega v pravno varnost strank tega postopka in v pravno varnost ostalih oseb.

Na vročeno pritožbo udeleženki M. in F. S. nista odgovorili.

Iz podatkov spisa in ugotovitev zemljiškoknjižne sodnice izhaja, da je bil sklep Dn. št. 28996/2007 z dne 20.11.2007 izdan po uradni dolžnosti na podlagi 2. člena ZLNDL in 1. člena Zakona o dopolnitvah Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini, in sicer pri nepremičninah parc. št. 73/96, 73/98, 73/99, 73/100, 73/101 in parc. št. 73/115 k.o. x v družbeni lastnini s pravico uporabe v korist F. S.. Z njim je bila odrejena vknjižba izbrisa družbene lastnine na zemljišču in vknjižba lastninske pravice v korist in na ime F. S..

Iz nadaljnjih ugotovitev izpodbijanega sklepa, ki jih pritožbeno sodišče sprejema, ker imajo podlago v podatkih spisa, izhaja, da je bil sklep vročen udeležencema, na katera se je nanašal: F. S. (v korist katere se je odločalo o vpisu – 2. točka 132. člena ZZK-1) in M. (proti kateri se je opravil vpis po uradni dolžnosti – 3. točka 132. člena ZZK-1). Udeleženca izdanega sklepa nista izpodbijala s pritožbo. Opremljen je namreč s klavzulo o pravnomočnosti z dne 10.1.2008. Po pravilni ugotovitvi prvega sodišča v spisu ni podatkov, da bi do pravnomočnosti sklepa pritožnica prijavila svojo udeležbo v tem zemljiškoknjižnem postopku kot druga oseba, katere pravni interes bi utegnil biti z vpisom prizadet (4. točka 132. člena ZZK-1).

Glede na take dejanske ugotovitve, je odločitev prvega sodišča tudi pravno pravilna. V nepravdnem postopku, kakršen je zemljiškoknjižni postopek, se priznava status udeležencev tudi tistim, ki niso udeleženci v formalnem smislu, a so udeleženci v materialnem smislu, ker se nanje nanaša odločba sodišča, oz. bi utegnili biti s to odločbo prizadeti njihovi pravni interesi. Svojo udeležbo lahko prijavijo s pisno vlogo ves čas postopka (2. odstavek 120. člena ZZK-1 v zvezi s 1. odstavkom 19. in 20. člena Zakona o nepravdnem postopku – ZNP). Kdor misli, da je s sodno odločbo prizadet njegov pravni interes, lahko vloži tudi pravno sredstvo, in sicer tudi, če ni sodeloval v postopku na prvi stopnji. V tem primeru sodišče prve stopnje presodi, ali je podan njegov pravni interes za vložitev pravnega sredstva. Vendar ga mora vložiti v roku, ki velja za udeleženca, kateremu je bila odločba, ki se izpodbija, najkasneje vročena. Ta rok je pritožnica zamudila. Če udeleženec z interesom vloži pravno sredstvo po preteku tega roka, pa ga sodišče upošteva le, če ga je prejelo, preden je odločilo o pravočasno vloženem pravnem sredstvu drugega udeleženca (2. odstavek 120. člena ZZK-1 v zvezi s 3. odstavkom 30. člena ZNP). Za tak primer pa v tej zadevi ne gre. Ker pritožnica kot udeleženka z interesom svoje udeležbe ni prijavila, ugovora pa tudi ni vložila v roku, ki ga predvideva 2. odstavek 30. člena ZNP, je njeno pritožbeno naziranje, da ga je vložila pravočasno, zmotno. Ker tudi niso podani pogoji iz 3. odstavka 30. člena ZNP, pravnomočnega sklepa zemljiškoknjižnega referenta ni mogla več izpodbijati in je ugotovitev prvega sodišča, da sama ni ne udeleženka niti udeleženka z interesom, pravilna.

Po pritožničinih navedbah je vknjižbo lastninske pravice v svojo korist pri parc. št. 73/99 k.o. x za katero v pritožbi izkazuje svoj pravni interes, že dosegla. Tako se izkaže, da tudi za pritožbo zoper izpodbijani sklep nima več pravnega interesa in jo je bilo treba zavrniti že iz tega razloga.

V odgovor na pritožbene navedbe pa pritožbeno sodišče le še dodaja, da pritožbene navedbe v smeri materialnopravne neveljavnosti vpisa v tem postopku tudi niso upoštevne. Materialnopravno neveljavnost vpisa, na kar nakazuje pritožba, se namreč sanira z izbrisno tožbo, kadar so zanjo podani pogoji po 243. členu ZZK-1. Po vsebini gre za stvarnopravno tožbo. Z njo se zavarujejo knjižne pravice na nepremičninah pred omejevanjem ali oškodovanjem, ki ga povzroči materialnopravno neveljavna vknjižba pravice nekoga drugega, zaradi česar varovana pravica preneha, se spremeni ali omeji. Do materialnopravno neveljavne vknjižbe lahko pride iz različnih razlogov, med drugim tudi zaradi napak zemljiškoknjižnega sodišča, ki jih sodišču očita pritožnica. Ker je sodno varstvo na ta način zagotovljeno, pritožnici in drugim, katerih pravni interes utegne biti prizadet, niso v ničemer omejene.

Pritožbeni razlogi torej niso podani. Sklep je pravilen v pravnem in dejanskem pogledu, pri odločanju pa sodišče tudi ni storilo procesnih kršitev, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti. Zato je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep zemljiškoknjižne sodnice (2. točka 161. člena ZZK-1).

O stroških pritožnice je odločeno na podlagi 2. odstavka 120. člena ZZK-1 v zvezi s 1. odstavkom 35. člena ZNP, ki določa, da vsak udeleženec trpi svoje stroške postopka.

ZZK-1 člen 120, 120/2, 132, 132-1, 132-3, 132-4, 243.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.