VSL sklep II Cp 4526/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-02-15

vpisi v zemljiško knjigo - služnostna pravica - listine, ki so podlaga za glavni vpis - vsebina listine - stanje zemljiške knjige ob vpisu - identifikacijski znak parcele - neskladnost podatkov - delitev parcele

Ker s služnostno pravico obremenjena nepremičnina v pogodbi ni označena s tistim identifikacijskim znakom (parcelno številko), s katerim je vpisana v zemljiški knjigi oziroma se stanje glede označbe parcele, na kateri je bila ustanovljena predmetna služnost, v pogodbi in v zemljiški knjigi ne ujemata (parcelna številka, ki sta jo pogodbeni stranki zapisali v pogodbo, v zemljiški knjigi že pred časom vložitve zemljiškoknjižnega predloga ni več obstajala), je izpodbijani sklep, s katerim je bil zavrnjen ugovor predlagatelja zoper sklep o zavrnitvi vpisa zemljiškoknjižnega referenta, pravilen.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Dovoli se izbris zaznambe zavrnitve vpisa.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor in potrdilo izpodbijani zemljiškoknjižni sklep.

Zoper navedeni sklep vlaga pritožbo predlagatelj. Predlaga, da se pritožbi ugodi in spremeni izpodbijani sklep tako, da se dovoli vpis ter hkrati dovoli izbris zaznambe zavrnitve predloga oz. da se razveljavi izpodbijani sklep oziroma tudi sklep zemljiškoknjižnega referenta ter zadevo vrne zemljiškoknjižnemu sodniku v ponovno odločanje ter hkrati dovoli izbris vpisov,ki so bili opravljeni na podlagi izpodbijanega sklepa zemljiškoknjižnega sodnika in izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa oziroma izbris zaznambe zavrnitve vpisa in ponoven vpis plombe. Poudarja, da gre v primeru parc. št. 970/26, k.o. B., za podatek o nepremičnini, glede katerega je temeljna evidenca kataster, medtem ko je zemljiška knjiga temeljna evidenca glede podatkov o pravicah na nepremičninah in pravnih dejstvih v zvezi z nepremičnino. Temeljno določilo o enaki označbi nepremičnine z identifikacijskim znakom v listini, ki je podlaga za vpis, in v zemljiški knjigi, je potrebno upoštevati skupaj z drugimi določili ZZK-1, zato zgolj kasnejša parcelacija nepremičnine, ki je glede na zasebne listine obremenjena s služnostno pravico, ne more pripeljati do zavrnitve vpisa. Namreč dejstvo, da parcelna številka  ne obstaja več, ni zadosten razlog za zavrnitev. Takšna interpretacija izhaja tudi iz obrazložitve sklepa Višjega sodišča v Ljubljani, opr. štev. I Cp 1421/2009, z dne 13.5.2009. Namreč nepremičnina je še vedno obstoječa, je pa identificirana z drugo parcelno številko. Zemljiškoknjižno sodišče bi moralo služnostno pravico vpisati na parcelni številki, ki so nadomestile parc. štev. 970/26 k.o. B.. Zemljiškoknjižno sodišče s tem razpolaga, saj je v okviru poočitve sprememb pri nepremičnini po uradni dolžnosti dolžno tovrstno spremembo vpisati v zemljiško knjigo. Parcelacija oz. drugovrstni načini sprememb pri nepremičninah ne morejo vplivati na pravice na nepremičninah.

V skladu z določbo 31. člena ZZK-1 mora biti nepremičnina v listini, ki je podlaga za vpis, označena z identifikacijskim znakom, s katerim je nepremičnina vpisana v zemljiški knjigi. Ob presoji utemeljenosti zahtevka za vpis mora zemljiškoknjižno sodišče upoštevati tudi stanje zemljiške knjige ob vpisu v smislu določbe 147. člena ZZK-1. Ker torej predmetna s služnostno pravico obremenjena nepremičnina ni v pogodbi označena s tistim identifikacijskim znakom (parcelno številko), ki je vpisana v zemljiški knjigi oziroma se stanje glede označbe parcele, na kateri je bila ustanovljena predmetna služnost, v pogodbi in v zemljiški knjigi ne ujemata (parcelna številka, ki sta jo pogodbeni stranki zapisali v pogodbo, v zemljiški knjigi že pred časom vložitve zemljiškoknjižnega predloga ni več obstajala), je izpodbijani sklep, s katerim je bil zavrnjen ugovor predlagatelja zoper sklep o zavrnitvi vpisa zemljiškoknjižnega referenta, pravilen. Pritožnica bo tako morala odpraviti navedeno nasprotje na podlagi ustreznega aneksa k pogodbi, v kateri bosta morali pogodbeni stranki določiti natančno, na katerih delih novo nastalih parcel ali novo nastale parcele je določena služnostna pravica, da bo lahko dosegla vpis pogodbeno dogovorjene služnostne pravice.

Ker se pritožnica sklicuje tudi na sklep Višjega sodišča v Ljubljani, opr. štev. I Cp 1421/2009, z dne 13.5.2009, pa ji je treba še pojasniti, da se omenjena sodna odločba nanaša na drugačen primer (vpis je bil predlagan na podlagi sodne odločbe, kasneje pa je prišlo do združitve gospodujočega zemljišča z drugo parcelo ter posledično bila ukinjena parcelna številka gospodujočega zemljišča) in zato presoja sporne zadeve na njegovi podlagi ni mogoča.

Odločitev o izbrisu zaznambe zavrnitve vpisa temelji na določbi 2. točki 3. odstavka 161. člena ZZK-1.

Pritožba torej ni utemeljena ter jo je potrebno zavrniti in potrditi izpodbijani sklep. (353. člen ZPP v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 37. členom ZNP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.