TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep R 104/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-04

sporazum o pristojnosti - spori iz razmerij med starši in otroki

Sporazum o krajevni pristojnosti je skladen z 69. členom ZPP, zato je krajevno pristojno sodišče, za katerega sta se stranki odločili.

V okvir pristojnosti po 56. členu ZPP ne spadajo drugi spori iz razmerij med starši in otroki.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani je po ugovoru dolžnika (sedaj toženca) sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba. Nato je odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku Okrajno sodišče na Vrhniki.

Okrajno sodišče na Vrhniki, ki mu je bila zadeva odstopljena, sproža spor o pristojnosti. Opozarja, da je že v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine navedeno, da je v primeru dolžnikovega ugovora pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani. To izhaja iz sporazuma o krajevni pristojnosti med pravdnima strankama.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Pravda v tej zadevi se je začela potem, ko je Okrajno sodišče v Ljubljani na ugovor dolžnika razveljavilo sklep o izvršbi. Upnik je že v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine navedel, da je v primeru ugovora za pravdo krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani. Predložil je tudi listino, kjer je med strankama dogovorjena krajevna pristojnost sodišča v Ljubljani (17. člen Pogodbe – listina A3). Tak sporazum o krajevni pristojnosti je skladen z 69. členom ZPP(1). Pritožbeno sodišče je zato odločilo, da je za sojenje v tej zadevi stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani (24. člen ZPP).

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

(1) Da v okvir pristojnosti po 56. členu ZPP ne spadajo drugi spori iz razmerij med starši in otroki meni tudi teorija: Vesna Rijavec v: Pravdni postopek, Zakon s komentarjem, 1. knjiga, Lojze Ude in ostali, Ljubljana, Uradni list in GV Založba 2005, stran 262.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 974/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-01-21

pooblastilo odvetniški družbi - pooblastilo za pritožbo - pooblastilo v pritožbenem postopku

Iz spisovnih podatkov je razvidno, da pritožnica ob vložitvi pritožbe ni predložila tudi pooblastila tožene stranke odvetniški družbi, ki je vložila pritožbo. Pritožbeno sodišče je zato pritožbo zavrglo.

Pritožnik sam nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. 0003 Ig 2006/04359 z dne 23.6.2006 v 1. in 3. točki izreka glede glavnice 5.007,51 EUR in pripadajoče zakonske zamudne obresti ter izvršilne stroške v znesku 76,78 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi. Toženi stranki je tudi naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke v znesku 597,73 EUR s pripadajočimi obrestmi.

Zoper sodbo je v pritožbenem roku v imenu tožene stranke pritožbo vložila Odvetniška družba P o.p., d.o.o. iz Ljubljane. Iz spisovnih podatkov pa je razvidno, da pritožnica ob vložitvi pritožbe ni predložila tudi pooblastila tožene stranke odvetniški družbi, ki je vložila pritožbo. V skladu s 336. členom in 5. odstavkom 98. člena ZPP je pritožbeno sodišče odločilo kot je razvidno iz izreka tega sklepa.

Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 1. odstavku 165. člena v zvezi s 1. odstavkom 154. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep IV Cpg 57/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-01-27

pravni interes za pritožbo - pravni interes delničarja za pritožbo - sklep o vpisu sodbe o ugotovitvi ničnosti sklepa skupščine o izvolitvi nadzornega sveta

Pritožnik ne pojasni, katera njegova pravica je z izpodbijanim sklepom prizadeta in kakšen pravni interes ima za predmetno pritožbo. Interes pritožnika mora biti namreč praven in konkreten, korist, ki jo pričakuje od sodišča, pa se mora odražati v določeni sferi njegovih pravic. Drugače povedano: pri zatrjevanju in izkazovanju pravnega interesa za pritožbo mora pritožnik izkazati, da bo lahko le s pomočjo sodišča v tem postopku na edini možen način ustvaril zaščito svojega pretendiranega pravnega položaja. Kaj takega pa zgolj iz dejstva, da je pritožnik delničar subjekta vpisa, ne izhaja.

Z uvodoma citiranim sklepom je registrsko sodišče pod rubriko „razno“ pri subjektu vpisa v sodni register družbi O d.d., vpisalo sodbo Višjega sodišča v Ljubljani opr. št. I Cpg 580/2009 z dne 27. 10. 2009, s katero je bila ugotovljena ničnost sklepa skupščine družbe O d.d. z dne 28. 11. 2007, da se izvoli nov nadzorni svet v sestavi M. R., F. G. in M. P., katerega mandat traja štiri leta od 28. 11. 2007 dalje. Hkrati je odločilo tudi o izbrisu navedenih članov nadzornega sveta.

Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožil delničar X d.o.o. Ljubljana, ker meni, da bi registrsko sodišče moralo istočasno ponovno vpisati v sodni register stare člane nadzornega sveta v sestavi J. J., I. P. in J. Ž..

Zoper sklep registrskega sodišča, s katerim odloči o vpisu v sodni register, se lahko pritoži udeleženec postopka ali kdo drug, ki meni, da je s sklepom prizadeta njegova pravica ali na zakonu temelječ interes (1. odstavek 36. člena ZSReg). Pritožnik ne pojasni, katera njegova pravica je z izpodbijanim sklepom prizadeta in kakšen pravni interes ima za predmetno pritožbo. Interes pritožnika mora biti namreč praven in konkreten, korist, ki jo pričakuje od sodišča pa se mora odražati v določeni sferi njegovih pravic. Drugače povedano: pri zatrjevanju in izkazovanju pravnega interesa za pritožbo mora pritožnik izkazati, da bo lahko le s pomočjo sodišča v tem postopku na edini možen način ustvaril zaščito svojega pretendiranega pravnega položaja. Kaj takega pa zgolj iz dejstva, da je pritožnik delničar subjekta vpisa, ne izhaja.

Pritožniku je zato treba odreči pravni interes za pritožbo v predmetni zadevi, ki je skladno s 3. odstavkom 343. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP in 19. členom ZSReg ter 1. odstavkom 36. člena ZSReg predpostavka za dopustnost pritožbe in njeno meritorno obravnavanje. Pritožbeno sodišče je zato  na podlagi 1. točke 39. člena ZSReg pritožbo zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep III Cpg 333/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-10

eksistenčni minimum - izvršba - odprava nepravilnosti pri izterjavi - nepravilnosti pri opravljanju izvršbe

Iz vsebine vloge, ki jo je pritožnica poimenovala "pritožba", je razvidno, da se dolžnica ne pritožuje zoper sklep o začetku stečajnega postopka nad njo, temveč smiselno zatrjuje, da se izterjava njenih prejemkov po sklepu sodišča, opr. št. St 1895/2008-12, z dne 14. 11. 2008, ne opravlja pravilno in sodišču predlaga, da te nepravilnosti odpravi. Takšna zahteva dolžnice narekuje postopanje sodišča v smislu 2. odst. v zvezi s 1. odst. 52. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo dolžnice z dne 07. 01. 2010.

Dolžnica je zoper sklep pravočasno vložila pritožbo. V njej navaja, da pritožbe glede "preveč zarubljenih prejemkov", ni vložila prepozno. Trdi, da je že 11. 02. 2009 pisno obvestila sodišče in stečajno upraviteljico, da se ji pri izplačevanju osebnega dohodka oziroma "zasegu denarnih sredstev v korist fiduciarnega računa - v stečajnem postopku", ne upošteva, da preživlja družinskega člana, moža, ki je od leta 2007 nezaposlen. Meni, da izvršba ne sme prizadeti dolžnika v takšni meri, da bi bil ogrožen njegov eksistenčni minimum.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je dolžnica dne 07. 01. 2010 vložila "pritožbo zaradi preveč zarubljenih prejemkov v postopku osebnega stečaja St 1895/2008, z dne 06. 11. 2008". V "pritožbi" je navedla, da ji v stečajnem postopku ni bilo zagotovljeno prejemanje minimalnega dohodka in dohodka za brezposelnega moža in sodišču predlagala, da na njene pripombe pisno odgovori ter ji vrne zneske, ki so ji bili od plače preveč odtegnjeni.

Iz vsebine vloge, ki jo je pritožnica poimenovala "pritožba", je razvidno, da se dolžnica ne pritožuje zoper sklep o začetku stečajnega postopka nad njo, temveč smiselno zatrjuje, da se izterjava njenih prejemkov po sklepu sodišča, opr. št. St 1895/2008-12, z dne 14. 11. 2008 (393. člen Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju; v nadaljevanju ZFPPIPP), ne opravlja pravilno in sodišču predlaga, da te nepravilnosti odpravi. Takšna zahteva dolžnice narekuje postopanje sodišča v smislu 2. odst. v zvezi s 1. odst. 52. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju.

Prvostopno sodišče je torej zmotno okvalificirano zahtevo dolžnice z dne 07. 01. 2010, kot pritožbo zoper sklep o začetku stečajnega postopka. Pritožbeno sodišče je ob povedanem pritožbi dolžnice ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. odst. 365. člena ZPP v zvezi s 1. odst. 121. člena ZFPPIPP).

Napotki prvostopnemu sodišču so razvidni iz gornje obrazložitve.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 374/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-16

pravdni stroški - priglasitev stroškov - stroški priče

Tožeča stranka bi bila upravičena do povračila stroškov priče, če bi le-te stroške priglasila.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom tožeči stranki naložilo plačilo stroškov priče J. S. v višini 93,60 EUR.

Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožila tožeča s primarnimi navedbami, da gre za očitno pisno pomoto, saj je tožeča stranka v tem sporu v pretežnem delu zmagala, v primeru, da sodišče prve stopnje njenemu predlogu za izdajo popravnega sklepa ne bi ugodilo, pa iz istih razlogov vlaga pritožbo.

Po določbi tretjega odstavka 153. člena Zakona  o pravdnem postopku (ZPP), mora stranka, ki predlaga izvedbo dokaza, predhodno založiti znesek, potreben za stroške, ki bodo nastali z izvedbo dokaza. Kot izhaja iz podatkov v spisu, je tožeča stranka predlagala izvedbo dokaza z zaslišanjem priče J. S. ki je bil v postopku na prvi stopnji tudi zaslišan in je priglasil specificirane stroške, ki mu jih je sodišče prve stopnje odmerilo z izpodbijanim sklepom. Po določbi drugega odstavka 154. člena ZPP bi bila tožeča stranka sicer upravičena do povračila tudi teh stroškov, če bi le-te priglasila. Kot pa izhaja iz v spis vloženega stroškovnika tožeče stranke, slednja stroškov priče ni zahtevala, zaradi česar je odločitev sodišča prve stopnje pravilna.

Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je  pritožbo kot  neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 317/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-16

pooblastilno razmerje - začasni zastopnik za sprejemanje pisanj - predložitev pooblastila

Sodišče je s pooblastilnim razmerjem med stranko in njenim pooblaščencem seznanjeno, ko je pooblastilo za zastopanje sodišču predloženo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijani 2. točki izreka potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom nadaljevalo postopek zoper toženo stranko A. d.d., B. ..., L. (1. točka izreka) ter za začasno zastopnico za sprejemanje pisanj za tožečo stranko v Republiki Sloveniji imenovalo odvetnico s seznama odvetnikov – začasnih zastopnikov J. D. (2. točka izreka).

Zoper 2. točko izreka navedenega sklepa se je pritožila tožeča stranka in sicer iz vseh pritožbenih razlogov ter predlagala razveljavitev izpodbijanega sklepa.

Pritožnik sicer pravilno navaja, da je 20. 12. 2007 za sprejemanje pisanj v tem postopku pooblastil J. S., vendar je pooblastilo poslal sodišču šele skupaj s pritožbo 11. 02. 2009. Navedeno pomeni, da pred navedenim datumom sodišče prve stopnje ni bilo seznanjeno s pooblastilom, ki ga je tožeča stranka dala pooblaščencu za sprejemanje pisanj (sodišče se s pooblastilom seznani šele z njegovo predložitvijo), kar pomeni, da tožeča  stranka v času izdaje izpodbijanega sklepa  ni imela pooblaščenca za sprejemanje pisanj v Republiki Sloveniji, kot je to ugotovilo sodišče prve stopnje. Zaradi tega je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 146. člena ZPP pravilno sklenilo, da se imenuje začasno zastopnico za sprejemanje pisanj.

Ker pritožbeni razlogi niso podani in tudi ne razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je  pritožbo kot  neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 299/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-03

zamudna sodba - odsotnost tožene stranke na poravnalnem naroku - odsotnost tožene stranke na prvem naroku za glavno obravnavo - učinek ustavne odločbe - učinek razveljavitve zakonske določbe

Razveljavitev 2. odstavka 282. člena ZPP učinkuje v konkretnem postopku v skladu z določbo 44. člena ZustS, saj o zadevi še ni pravnomočno odločeno.

Pritožbi se ugodi, izpodbijana zamudna sodba se razveljavi in se zadeva vrne v tem obsegu sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Z uvodoma citirano zamudno sodbo je sodišče prve stopnje vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani 0005 Ig 2006/08343 z dne 05. 12. 2006 za izvršilne stroške stroške in v delu, s katerim je toženi stranki naloženo, da plača tožeči stranki 8.944,28 EUR in zakonske zamudne obresti, ki tečejo od zneska 452,98 EUR (108.553,20 SIT) od 10. 07. 2006 do plačila, od zneska 2.202,65 EUR (527.842,81 SIT) od 22. 07. 2006 do plačila, od zneska 1.901,96 EUR (455.786,38 SIT) od 05. 08. 2006 do plačila, od zneska 1.989,98 EUR (476.879,98 SIT) od 14. 08. 2006 do plačila, od zneska 1.780,53 EUR (426.686,39 SIT) od 02. 09. 2006 do plačila, od zneska 282,51 EUR od 06. 07. 2007 do plačila in od zneska 333,67 EUR od 30. 10. 2007 do plačila. V preostalem delu pa je zaradi umika tožbe sklenilo, da se sklep o izvršbi razveljavi. Toženi stranki je še naložilo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke v višini 475,08 EUR z zamudnimi obrestmi.

Tožena stranka se je zoper sodbo pritožila iz razloga bistvene kršitve določb postopka ter pritožbenemu sodišču predlagala, da ji ugodi ter izpodbijano zamudno sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Tožeča stranka je na pritožbo odgovorila s predlogom pritožbenemu sodišču naj jo zavrne in potrdi sodbo sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je izdalo zamudno sodbo na podlagi določbe 2. odstavka 282. člena ZPP, ki pa ga je Ustavno sodišče z odločbo U-I-164/09 z dne 04. 02. 2010 razveljavilo. Razveljavitev 2. odstavka 282. člena ZPP učinkuje v konkretnem postopku v skladu z določbo 44. člena ZustS, saj o zadevi še ni pravnomočno odločeno. Zato je pritožbeno sodišče upoštevalo odločbo Ustavnega sodišča pri reševanju pritožbe. Nepristop tožene stranke na prvi narok za glavno obravnavo dne 29. 05. 2009 ni več podlaga za izdajo zamudne sodbe. S tem pa je podana bistvena kršitev določb ZPP iz 7. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ki je narekovala razveljavitev zamudne sodbe ter vrnitev zadeve v tem obsegu sodišču prve stopnje v novo sojenje, ker kršitve glede na njeno naravo pritožbeno sodišče ne more samo odpraviti (1. odstavek 354. člena ZPP). V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje ponovno razpisati prvi narok za glavno obravnavo z vabilom, v katerem ne bo več opozorila na posledice iz razveljavljenega 2. odstavka 282. člena ZPP.

Odločitev o pritožbenih stroških je pridržana za končno odločbo (3. odstavek 165. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 76/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-01-28

stroški postopka - krivdni razlog za nastanek stroškov - umik tožbe - priznanje terjatve

Zamuda z umikom tožbe po priznanju terjatve v stečajnem postopku s strani stečajnega upravitelja tožene stranke se šteje za krivdno ravnanje tožeče stranke.

1. Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Tožeča stranka sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Prvostopenjsko sodišče je v izpodbijanem sklepu, s katerim je zavrglo tožbo tožeče stranke zaradi pomanjkanja pravnega interesa, v 2. točki sklenilo, da mora tožeča stranka toženi plačati stroške postopka v višini 76,18 EUR.

2. Tožeča stranka se pritožuje zoper 2. točko izpodbijanega sklepa iz vseh razlogov po 1. odstavku 338. člena ZPP. Navaja, da je imela pravni interes za vložitev tožbe in da je bil povod za tožbo na strani tožene stranke. Terjatev zoper toženo stranko ni bila prerekana v skladu z 70. členom ZFPPIPP. Sodišče prve stopnje bi zato moralo o stroških postopka odločiti po kriteriju krivde in ne po načelu uspeha. Predlaga, da sodišče druge stopnje izpodbijani sklep v 2. točki razveljavi in plačilo stroškov pravdnega postopka skupaj s stroški pritožbe naloži toženi stranki.

4.  ZPP za odločitev o pravdnih stroških določa dva kriterija: (1) kriterij uspeha strank v pravdi (154. člen ZPP) in (2) kriterij krivde (156. člen ZPP). Pritožba utemeljeno opozarja, da je v konkretnem primeru potrebno upoštevati kriterij krivde, vendar ni pravilen zaključek tožeče stranke, da so pravdni stroški nastali po krivdi tožene stranke, kar naj bi med drugim dokazovalo dejstvo, da terjatev tožeče stranke v stečajnem postopku ni bila prerekana. Nasprotno, dejstvo, da terjatev tožeče stranke ni bila prerekana, ima za posledico, da je bila terjatev v stečajnem postopku priznana, v posledici česar tožeča stranka ni imela več pravnega interesa za nadaljnje vodenje pravde v tem postopku. Gre za okoliščino, ki je nastopila izven sfere tožeče stranke, vendar bi morala tožeča stranka takoj po nastopu te okoliščine tožbo umakniti. Samo v tem primeru bi bilo mogoče sklepati, da stroški nasprotne stranke niso nastali po krivdi tožeče stranke v smislu 1. odstavka 156. člena ZPP. Tožeča stranka kljub neprerekani terjatvi tožbe ni umaknila, zato jo je sodišče s sklepom zavrglo. Zamuda z umikom tožbe po priznanju terjatve v stečajnem postopku s strani stečajnega upravitelja tožene stranke se zato šteje za krivdno ravnanje tožeče stranke (Galič, Pravdni postopek s komentarjem, 2, knjiga, 2006, str. 41), zaradi katerega mora tožeča stranka po  156. členom ZPP trpeti vse stroške pravdnega postopka.

5. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 1. odst. 154. čl. V zvezi s 1. odst. 165.čl. ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cpg 131/2010
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-03-18

poziv na predložitev pooblastila - odobritev opravljenih pravdnih dejanj - poziv na predložitev zadostnega števila izvodov vloge - zmotna presoja procesnih dejstev

Sklep z dne 19.10.2009, s katerim je sodišče pozvalo tožečo stranko, naj predloži pooblastilo odvetnika za zastopanje in še en izvod odgovora na ugovor z dne 29.5.2009, je pooblaščenec tožeče stranke, kot dokazuje sodišču vrnjena povratnica, pripeta k list. št. 26, prejel dne 21.10.2009. K pritožbi je predložil fotokopirano pooblastilo z dne 18.3.2009 ter izvod odgovora na ugovor z dne 29.5.2009 in potrdilo pošte, iz katerega je razvidno, da je obe listini priporočeno poslal na Okrožno sodišče v Ljubljani iz Kočevja dne 22.10.2009 ob 16.56 uri. Ker je s tem po oceni pritožbenega sodišča dokazal, da je pozivu prvostopnega sodišča iz sklepa z dne 19.10.2009 sledil, je izpodbijani sklep oprt na zmotno presojo procesnih dejstev.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Pritožbeni stroški so nadaljnji pravdni stroški.

Sodišče prve stopnje je tožbo tožeče stranke in odgovor na ugovor z dne 29.5.2009 zavrglo. Pojasnilo je, da je s sklepom z dne 19.10.2009 (list. št. 25 do 26) pozvalo tožečo stranko, naj v določenem roku predloži pooblastilo odvetnika za zastopanje in izkaže odobritev stranke za opravljena pravdna dejanja ter predloži še en izvod odgovora na ugovor z dne 29.5.2009. Ker tožeča stranka v danem roku pozivu sodišča ni sledila, je prvostopno sodišče svojo odločitev oprlo na določilo 4. odstavka 98. člena in 6. odstavek 108. člena ZPP.

Proti temu sklepu se je tožeča stranka pravočasno pritožila. Uveljavlja vse pritožbene razloge, ki so navedeni v 1. odstavku 338. člena ZPP, in predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa.

Sklep z dne 19.10.2009 (list. št. 25 do 26), s katerim je sodišče pozvalo tožečo stranko, naj predloži pooblastilo odvetnika za zastopanje in še en izvod odgovora na ugovor z dne 29.5.2009, je pooblaščenec tožeče stranke, kot dokazuje sodišču vrnjena povratnica, pripeta k list. št. 26, prejel dne 21.10.2009. K pritožbi je predložil fotokopirano pooblastilo z dne 18.3.2009 ter izvod odgovora na ugovor z dne 29.5.2009 in potrdilo pošte, iz katerega je razvidno, da je obe listini priporočeno poslal na Okrožno sodišče v Ljubljani iz Kočevja dne 22.10.2009 ob 16.56 uri. Ker je s tem po oceni pritožbenega sodišča dokazal, da je pozivu prvostopnega sodišča iz sklepa z dne 19.10.2009 sledil, je izpodbijani sklep oprt na zmotno presojo procesnih dejstev. Zato je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.