VSK sklep II Ip 672/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2009-01-15

odgovornost družbenika za dolgove izbrisane družbe - rok za uveljavljanje terjatve - zadržanje in pretrganje zastaranja

Pritožbeno sodišče ne soglaša s pravnimi argumenti v obravnavani pritožbi, da je bil z navedenim sklepom Ustavnega sodišča o začasnem zadržanju izvajanja določb ZFPPod-B omenjeni enoletni rok pretrgan in ne zgolj zadržan. Del izreka navedenega sklepa, da zastaranje terjatev v času zadržanja ne teče, ima namreč učinek zadržanja teka zastaranja po 361. čl. OZ.

Pritožba se zavrne in se   p o t r d i   izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se prekinjeni postopek nadaljuje in da se izvršba ustavi, predlog upnika za nadaljevanje postopka zoper ustanovitelja izbrisane družbe H. d.o.o. pa je sodišče prve stopnje zavrglo.

Zoper ta sklep se je iz vseh pritožbenih razlogov pritožil upnik in predlagal sodišču druge stopnje, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. S sklepom Ustavnega sodišča o zadržanju izvajanja določb novele Zakona o finančnem poslovanju podjetij (ZFPPod-B) je bil enoletni rok pretrgan in ne zadržan, kar po mnenju pritožnika pomeni, da je na podlagi končne odločbe Ustavnega sodišča o tem vprašanju ta enoletni rok začel ponovno teči (369. čl. Obligacijskega zakonika – OZ).

Ustavno sodišče je 20.4.2007 v skladu z določbo 39. čl. Zakona o Ustavnem sodišču sprejelo sklep o začasnem zadržanju izvrševanja Zakona o spremembah Zakona o finančnem poslovanju podjetij – ZFPPod-B (sklep Ustavnega sodišča, št. U-I-117/07), pri čemer je v 4. tč. izteka tega sklepa odločilo, da so v času zadržanja prekinjeni vsi upravni in sodni postopki, začeti proti družbenikom na podlagi 4. in 5. odst. 27. čl. ZFPPod–A, novih postopkov pa ni mogoče začeti. Zastaranje terjatev v času zadržanja ne teče. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je ta sklep začel učinkovati 21.4.2007, zastaranje terjatev pa je začelo znova teči 2.7.2007, ko je bila v Uradnem listu RS objavljena končna odločitev Ustavnega sodišča o ustavnosti določb ZFPPod–B (odločba Ustavnega sodišča, št. U-I-117/07 z dne 21.6.2007). Pritožbeno sodišče se prav tako pridružuje materialnopravni oceni, ki jo je v izpodbijanem sklepu zavzelo sodišče prve stopnje, da bi družbenik izbrisane družbe v konkretnem primeru lahko odgovarjal za morebitne neporavnane obveznosti družbe, vendar le v primeru, če bi upnik izterjevano terjatev proti družbeniku sodno uveljavljal (predlagal nadaljevanje izvršbe) v roku enega leta od objave izbrisa družbe iz sodnega registra po 2. odst. 35. čl. ZFPPod (5. odst. 27. čl. ZFPPod).

Pritožbeno sodišče ne soglaša s pravnimi argumenti v obravnavani pritožbi, da je bil z navedenim sklepom Ustavnega sodišča o začasnem zadržanju izvajanja določb ZFPPod-B omenjeni enoletni rok pretrgan in ne zgolj zadržan. Del izreka navedenega sklepa, da zastaranje terjatev v času zadržanja ne teče, ima namreč učinek zadržanja teka zastaranja po 361. čl. OZ, kar izhaja navsezadnje tako iz vsebine samega izreka, kot tudi iz obrazložitve tega sklepa. Ta sklep sodi namreč med zakonite razloge oz. vzroke zadržanja, ki imajo vpliv na zastaranje terjatev. Glede na to, da je v konkretnem primeru omenjeni enoletni rok že začel teči, preden je začel učinkovati omenjeni sklep, ki ga je zadržal do sprejetja končne odločbe Ustavnega sodišča o tem vprašanju, se je ta rok nadaljeval odtlej naprej; čas, ki je potekel pred zadržanjem, pa se všteje v ta enoletni rok, kot je to v dejanskem in pravnem pogledu pravilno ugotovilo tudi sodišče prve stopnje. Ker je bila torej 23.1.2007 objavljena objava izbrisa družbe H. d.o.o. iz sodnega registra, je sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da je upnikov predlog za nadaljevanje izvršbe z družbenikom izbrisane družbe prepozen (enoletni rok se je iztekel 8.4.2008, upnik pa je predlagal nadaljevanje izvršbe šele 15.4.2008). Iz tega razloga je bilo treba takšen predlog tudi po mnenju pritožbenega sodišča kot prepozen zavreči in izvršbo ustaviti.

Pritožbeno sodišče je zaradi navedenih razlogov pritožbo upnika zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.