VSK sklep Cpg 98/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-04-24

sodno imenovanje - član nadzornega sveta - novote - predstavnik delavcev

Pritožnik je šele v pritožbi navedel, da je manjkajoči član nadzornega sveta predstavnik delavcev in da je njegova prisotnost za sklepčnost nujna. Ker teh trditev in v pritožbi predloženega dokaza pred sodiščem prve stopnje ni podal, jih tudi pritožbeno sodišče glede na določilo 1. odst. 337. člena Zakona o pravdnem postopku ne more upoštevati.

Pritožba se zavrne in p o t r d i izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo zahtevo predlagatelja po sodnem imenovanju člana nadzornega sveta.

Zoper navedeni sklep se pritožuje predlagatelj in predlaga, da se predlogu po sodnem imenovanju člana nadzornega sveta ugodi. V pritožbi navaja, da mora uprava po prvem odstavku 276. člena Zakona o gospodarskih družbah - ZGD-1 sodišču takoj podati predlog za imenovanje, ko ugotovi, da število članov ni zadostno za sklepčnost. Hkrati tretji odstavek 257. ZGD-1 določa, da je nadzorni svet sklepčen, če je pri sklepanju zastopanih vsaj polovica njegovih članov, razen če statut družbe za posamezne primere določa drugače. Ker je v 1. odstavku 17. člena statuta predlagatelja določeno, da mora biti od polovice prisotnih članov nadzornega sveta vsaj eden predstavnik delavcev, je zahteva utemeljena, saj je nadzorni svet predlagatelja v tem trenutku ravno brez delavskega predstavnika. Članu ki je zastopal interese delavcev je mandat potekel 24.03.2008. Ker gre v tem primeru za nujni primer, ko mora družba sprejeti vrsto pomembnih odločitev med katere spada sprejetje revidiranega letnega poročila in odločitve o delitvi bilančnega dobička, je njihova zahteva po sodnem imenovanju manjkajočega člana utemeljena.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je predlagatelj na podlagi 256. in 276. člena ZGD-1 podal predlog po sodnem imenovanju manjkajočega člana nadzornega sveta, v katerem je zatrjeval le, da je enemu izmed treh članov potekel mandat. Predlogu je predložil izjavo predlaganega člana, s katero je slednji soglašal s kandidaturo. Ob takem stanju pa ni mogoče pritrditi pritožbenim navedbam, da je odločitev sodišča prve stopnje napačna, saj je slednje pravilno ugotovilo, da glede na predlagateljeve navedbe in priložene listine, pogoji za sodno imenovanje niso podani. Pritožnik je namreč šele v pritožbi navedel dejstvo in predložil dokaz (statut), da je manjkajoči član nadzornega sveta predstavnik delavcev in da je njegova prisotnost za sklepčnost nujna. Zato s temi navedbami ne more uspeti, ker slednje tudi v nepravdnem postopku predstavljajo nedopustno pritožbeno novoto. Ker teh trditev in v pritožbi predloženega dokaza pred sodiščem prve stopnje ni podal, v pritožbi pa tudi ni pojasnil, zakaj tega brez svoje krivde ni mogel navesti oziroma predložiti že v postopku pred sodiščem prve stopnje, jih tudi pritožbeno sodišče glede na določilo 1. odst. 337. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP ne more upoštevati.

Ker pritožbeno sodišče ob uradnem preizkusu (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP) kršitev ni zasledilo, je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP).

ZNP člen 37,  37.  ZPP člen 337,  337/1,  337,  337/1.  ZGD-1 člen 257,  276,  257,  276.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.