VSL sklep I Cp 4066/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-02-10

zaznamba spora - pogoji za zaznambo spora - vpis etažne lastnine - obrazložitev sklepa o dovolitvi zaznambe spora

Etažni enoti SPZ priznava pravno samostojnost, zemljišče, na katerem stavba stoji, pa je z njo neločljivo povezano. V primeru uspeha s tožbo bo vpis lastninske pravice izveden v podvložku, zato je pravilno, da je tudi spor zaznamovan pri podvložku. Zaradi tehnike vpisovanja se bo sprememba odrazila tudi pri osnovnem vložku, v katerem je vpisano zemljišče.

Pritožba se zavrne in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdi.

Izbriše se zaznamba nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

Z izpodbijanim sklepom je zemljiškoknjižno sodišče pri nepremičnini z identifikacijsko številko 18.E, vpisani v podvložku št. X, k.o. L., dovolilo zaznambo spora, ki teče pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani pod opr. št. I P 269/2009.

Pritožnica uveljavlja pritožbena razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava in predlaga spremembo sklepa tako, da se predlog za zaznambo spora zavrne. Trdi, da se sklepa ne da preizkusiti, ker ni obrazložen – ne vsebuje dejanske in pravne podlage, ki bi utemeljila njegovo izdajo. Sklep ne omenja listin, ampak se sklicuje zgolj na zbirko listin. V pravdi I P 269/2009, na katero se sklicuje potrdilo Okrožnega sodišča v Ljubljani, predlagateljica uveljavlja lastninsko pravico na stanovanju, ne pa tudi na parceli. Navedba parcelne številke je obvezna, ker Zakon o zemljiški knjigi določa, da se nepremičnina evidentira z identifikacijskim znakom za zemljiško enoto, to je parcelo. Tožba zahteva samo lastnino na stanovanju, ne pa tudi na parceli. S samo lastnino pritožnica nima ničesar, ker ni bila nikoli pogodbena stranka. Podlage za vpis ni tudi zato, ker tožba ni utemeljena.

Predlagateljica je na pritožbo odgovorila. Zatrjuje, da so pogoji za zaznambo spora podani in da izpodbijani sklep vsebuje vse sestavine, ki so z  ZZK-1 predpisane kot obvezne.

S 3. odstavkom 152. čl. Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1) je določeno, da mora biti sklep o vpisu obrazložen, če se z njim zavrže oz. zavrne zemljiškoknjižni predlog oz. določi, da se vpis ne opravi. S sklepanjem po nasprotnem razlogovanju (argumentum a contrario) obrazložitev ni nujna sestavina sklepa, s katerim je predlogu ugodeno.

Tudi očitek, da izrek sklepa nima obveznih sestavin, ni utemeljen. Listini, na osnovi katerih je sklep izdan, sta navedeni. To sta tožba z dne 27.1.2009 in potrdilo Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 11.2.2009. Z identifikacijskim znakom in vložkom, v katerem je vpisana, pa je opredeljena  nepremičnina, na katero se vpis nanaša. Gre za nepremičnino – del stavbe  z identifikacijsko št. 18.E, vpisano v podvložku št. X k.o. L.. Po navedbah tožbe je pritožnica pravna naslednica M. Kmetijsko gozdarske zadruge, ki je v tem podvložku vpisana kot skupna lastnica, zato je neutemeljena pritožbena navedba, da z lastnino na nepremičnini – stanovanju pritožnica nima ničesar.

Sporni vpis se nanaša na enoto v etažni lastnini, za katero Zakon o zemljiški knjigi  predvideva posebno tehniko vpisovanja. Vložek za vpis etažne lastnine je sestavljen iz osnovnega vložka in toliko podvložkov, kolikor je posameznih delov v etažni lastnini (2. odstavek 184. čl. ZZK-1). Vsebina osnovnega vložka, v katerem je vpisana parcela, na kateri objekt – stavba stoji, je stabilna; spremembe se dogajajo v podvložkih. V primeru uspeha s tožbo, bo vpis izveden v podvložku, zato je pravilno, da je tudi spor zaznamovan pri podvložku. Etažni enoti Stvarnopravni zakonik priznava pravno samostojnost, zemljišče, na katerem stavba stoji, pa je z njo neločljivo povezano (105. čl. Stvarnopravnega zakonika). To pomeni, da ni nobene ovire, da se tako tožba kot izpodbijani zemljiškoknjižni vpis nanašata le na v podvložku vpisano etažno enoto. Zaradi tehnike vpisovanja se bo sprememba odrazila tudi pri osnovnem vložku, v katerem je vpisano zemljišče.

Zaznamba spora je med drugim dopustna tudi na osnovi tožbe, s katero tožnik uveljavlja lastninsko pravico na osnovi priposestvovanja. (1. odstavek 79 čl. ZZK-1). Predlagateljica na tak način pridobljeno lastninsko pravico uveljavlja v V. točki tožbe.

Ker pritožbeni razlogi niso podani, je pritožba zavrnjena in hkrati dovoljen izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa (2. točka 2. odstavka 161. čl. ZZK-1).

ZZK-1 člen 79, 79/1, 152, 152/3, 184, 184/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.