VSL sklep I Cp 839/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2009-05-27

zavrženje pritožbe - pravni interes - izbris zaznambe dodelitve redne brezplačne pravne pomoči - ukinitev brezplačne pravne pomoči

Z izpodbijanim sklepom je bila izbrisana zaznamba dodelitve redne brezplačne pravne pomoči pri pritožnikovih nepremičninah. Odločitev o izbrisu takšne zaznambe je v pritožnikovo korist. Vsak, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora imeti pravni interes za vložitev pritožbe. Pravni interes je podan, če bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez nje ne bi mogel doseči. Pritožnik takšnega pravnega interesa (pravovarstvenega upravičenja) v zvezi z vloženo pritožbo nima, saj z morebitno ugoditvijo pritožbi in spremembo izpodbijanega sklepa pritožnik ne bi imel nikakršne koristi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor B. B. proti sklepu zemljiškoknjižne referentke, s katerim je bil dovoljen izbris zaznambe redne brezplačne pomoči, vpisane pri njegovih solastnih deležih nepremičnin na podlagi odločbe Okrožnega sodišča v Krškem opr. št. Bpp 365/2006 z dne 31.8.2008.

Proti navedenemu sklepu se pritožuje B. B.. V laični pritožbi pojasnjuje, da zakonodaje ne pozna toliko, da bi lahko sam navajal dejstva v zatrjevani pravno relevantni obliki, zato so zadeve zavrnjene kot pravno neutemeljene z zelo težkimi posledicami. Sredstev za pravno pomoč, kot je razvidno iz priloženega potrdila Centra za socialno delo Krško, nima. Drugih dohodkov tudi nima. Pričakuje, da bo sodišče navedena dejstva upoštevalo, prav tako tudi v ugovoru in mu zaznambo redne brezplačne pravne pomoči ne bo dokončno izbrisalo.

Iz podatkov v spisu izhaja, da je bila na podlagi odločbe Službe za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča v Krškem opr. št. Bpp 365/2006 z dne 31.8.2006 odrejena zaznamba dodelitve redne brezplačne pravne pomoči pri nepremičninah, ki so v solasti pritožnika. Navedena zaznamba je bila na predlog službe za brezplačno pravno pomoč z dne 1.9.2008 s sklepom zemljiškoknjižnega referenta izbrisana. Pritožnikov ugovor proti sklepu zemljiškoknjižnega referenta je sodišče prve stopnje zavrnilo in odločilo, da ostane sklep, ki ga je izdala zemljiškoknjižna referentka, v veljavi. Pojasnilo je, da zemljiškoknjižno sodišče nima pravice odločati o utemeljenosti same odredbe Okrožnega sodišča v Krškem, temveč se po odredbi ravnati in opraviti izbris. V primeru, da vlagatelj ugovora ne soglaša z ukinitvijo brezplačne pravne pomoči, bo moral to uveljavljati pri ustrezni službi pri Okrožnem sodišču v Krškem.

Po 1. odst. 333. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007 in spremembe, v nadaljevanju ZPP) v zvezi s členom 366 ZPP, ki se uporablja tudi v zemljiškoknjižnem postopku glede na določbi členov 37 Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP) in 120 Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1) se lahko stranke zoper sklep, izdan na prvi stopnji, pritožijo v roku 15 dni od vročitve prepisa sklepa, če ni določen drugačen rok. Za vsebinsko obravnavanje pritožbe morajo biti izpolnjene vse procesne predpostavke. Prepozno, nepopolno ali nedovoljeno pritožbo sodišče druge stopnje zavrže s sklepom, če tega ni storilo že sodišče prve stopnje (343. člen in 352. člen ZPP). Kdaj je pritožba prepozna, nepopolna ali nedopustna določa 343. člen ZPP. Skladno s 4. odst. 343. člena ZPP je pritožba nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala ali jo umaknila, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo.

V obravnavani zadevi je bila z izpodbijanim sklepom izbrisana zaznamba dodelitve redne brezplačne pravne pomoči pri pritožnikovih nepremičninah. Zaznamba nedvomno predstavlja breme na dolžnikovih nepremičninah, zato je odločitev o izbrisu takšne zaznambe v pritožnikovo korist. Vsak, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, mora imeti pravni interes za vložitev pritožbe. Pravni interes je podan, če bo ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez nje ne bi mogel doseči. Pritožnik takšnega pravnega interesa (pravovarstvenega upravičenja) v zvezi z vloženo pritožbo nima, saj z morebitno ugoditvijo pritožbi in spremembo izpodbijanega sklepa pritožnik ne bi imel nikakršne koristi. Brez pravnega interesa pa po 343. členu ZPP ni izpolnjena ena izmed procesnih predpostavk, ki so potrebne za vsebinsko obravnavanje pritožbe. Zaradi navedenega je sodišče druge stopnje na podlagi 352. člena ZPP pritožbo zavrglo kot nedovoljeno.

Pritožniku je že sodišče prve stopnje pojasnilo, da se bo moral o možnosti dodelitve brezplačne pravne pomoči pozanimati pri pristojni službi pri Okrožnem sodišču v Krškem, saj odločanje o tem ni stvar zemljiškoknjižnega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.