VSL sklep I Cp 4379/2009
Sodna praksa višjih sodišč, 2010-02-17

obnova postopka - pravočasnost predloga za obnovo postopka

Tožena stranka v predlogu za obnovo postopka ni podala navedb, na osnovi katerih bi sodišče prve stopnje lahko presodilo pravočasnost vložitve predloga. Ker je prvostopenjsko sodišče predlog za obnovo postopka obravnavalo vsebinsko in ga zavrnilo, je pravno nepomemben zaključek sodišča prve stopnje, da bi tožena stranka izjavo o krivem pričanju lahko uporabila že v pritožbenem postopku, pritožbeno zatrjevanje, da so se predlagateljice z izjavo seznanile tik pred vložitvijo predloga za obnovo postopka, pa v pritožbeni fazi postopka nepotrebno.

Pritožbi se zavrneta in sklepa sodišča prve stopnje potrdita.

S sklepom, opr. št. P 63/2007, z dne 8.9.2009 je zavrnjen predlog za obnovo postopka in tožeči stranki naložena obveznost, da toženi stranki povrne 165,24 € stroškov postopka.

S sklepom, opr. št. P 63/2007, z dne 1.10.2009 je v sklepu, opr. št. P 63/2007, z dne 8.9.2009 vsebovana odločitev o stroških postopka popravljena tako, da je toženi stranki naložena obveznost plačila stroškov tožeče stranke v odmerjeni višini.

V pritožbi zoper prvo navedeni sklep tožena stranka uveljavlja vse tri, z Zakonom o pravdnem postopku predvidene pritožbene razloge. Predlaga spremembo izpodbijanega sklepa tako, da se predlogu za obnovo postopka ugodi in v postopku izdano prvostopenjsko ter drugostopenjsko sodbo razveljavi. Navaja, da je bilo zaslišanje G.B. predlagano tudi v obravnavanem postopku, ni pa bilo izvedeno. G.B. pa je bil zaslišan v zadevi P 84/93, ki jo je sodišče vpogledalo in se s tem seznanilo z njegovo krivo izpovedbo. Zato ni mogoče pavšalno zaključiti, da sodišče svoje izpovedbe ni oprlo na njegovo izjavo. Ostale priče, zaslišane v obravnavnem postopku, imajo interes za izid postopka, ker bi sicer služnost potekala po zemljišču ene od njih. Pritožbeno sodišče je pritrdilo, da je treba pri presoji verodostojnosti izpovedb prič upoštevati njihov interes za izid postopka, vendar sta se kljub temu tako prvostopenjska kot drugostopenjska odločba oprli na krive izpovedbe prič. Trdi, da je popolnoma jasno, da se izjava G.B. nanaša na oba postopka (P 84/93 in P 63/2007) in se je podpisnik očitno zmotil pri navajanju opravilne številke. Tožena stranka se je s to listino, ki je bila overjena šele po pravnomočnem zaključku postopka, seznanila še kasneje in jo nemudoma predložila prvostopenjskemu sodišču. Zaključek, da bi bila ta izjava lahko predložena že v pritožbenem postopku, označuje za zmoten. Zaradi izjave, da so se priče med seboj dogovorile o vsebini pričanja, je mogoče utemeljeno dvomiti v pravilnost dokazne ocene sodišča prve stopnje.

Tudi v pritožbi zoper drugo navedeni sklep tožena stranka uveljavlja vse tri, z Zakonom o pravdnem postopku predvidene pritožbene razloge. Navaja, da se je že pritožila zoper odločitev o zavrnitvi predloga za obnovo postopka, po izdaji popravnega sklepa pa se pritožuje tudi zoper stroškovni del odločitve. Predvideva uspeh s pritožbo zoper odločitev o zavrnitvi predloga za obnovo postopka, zaradi česar je nepravilen tudi stroškovni del odločitve.

Tožena stranka v predlogu za obnovo postopka ni podala navedb, na osnovi katerih bi sodišče prve stopnje lahko presodilo pravočasnost vložitve predloga (396. čl. Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP - Uradni list RS, št. 73/07, ZPP-UPB3). Ker je bila izjava G.B., s katero tožena stranka dokazuje zatrjevani obnovitveni razlog, zapisana več mesecev pred vložitvijo predloga za obnovo postopka, je pomemben podatek, ki ga pritožnice navajajo šele v obravnavani pritožbi; to je, da so se z izjavo G.B. seznanile šele tik pred vložitvijo predloga za obnovo postopka. Ker je prvostopenjsko sodišče predlog obravnavalo vsebinsko in ga zavrnilo, je zaključek sodišča prve stopnje, da bi tožena stranka izjavo G. B. lahko uporabila že v pritožbenem postopku, pravno nepomemben; pritožbeno zatrjevanje, da so se toženke z izjavo seznanile tik pred vložitvijo predloga za obnovo postopka, pa v tej fazi postopka nepotrebno.

Pritožbeno sodišče sprejema razloge, ki jih je za zavrnitev predloga za obnovo postopka navedlo sodišče prve stopnje, in se nanje sklicuje. Dejstvo je, da G.B. v obravnavanem postopku ni bil zaslišan in se torej sodba na njegovo izpovedbo ne opira. Pritožbena trditev, da je odločitev napačna zaradi krivega pričanja G.B. v motenjski zadevi P 84/93, ki je bila prebrana, je pritožbena novota. V predlogu za obnovo postopka to dejstvo ni bilo zatrjevano, nekonkretizirano in zato nepreverljivo, pa je tudi še v pritožbeni fazi. Sodna odločitev se opira na neposredno izvedene dokaze; v kakšni meri je kateri od njih vplival na odločitev, pa je razvidno iz obrazložitve prvostopenjske in drugostopenjske sodbe. Nobena od njiju se ne sklicuje na izpoved B. ali katerekoli druge priče, zaslišane v motenjski pravdi. Pritožba iz dejstva, da se je s prebiranjem motenjskega spisa sodišče seznanilo z B. izpovedbo, pavšalno in v nasprotju z razlogi prvo- in drugostopenjske sodbe izvaja sklep, da se na to izpovedbo tudi opirata.

Trditev, da se sodba opira na krive izpovedi zaslišanih prič, ni niti konkretizirana niti ne izhaja iz predložene izjave G.B.. G.B. se na dogovor glede pričanja sklicuje v zvezi s svojo izpovedjo. Ker v obravnavani zadevi ni bil zaslišan, se zatrjevani dogovor očitno ne nanaša na izpovedbe prič v obravnavani zadevi.

Ker pritožbeni razlogi niso podani, je pritožba zoper sklep z dne 8.9.2009 zavrnjena in sklep sodišča prve stopnje potrjen (2. točka 365. čl. ZPP).

Odločitev o stroških postopka je vsebovana v sklepu z dne 8.9.2009, ki je bil v stroškovnem delu popravljen s sklepom z dne 1.10.2009. Ker tožena stranka s predlogom ni uspela, je tožeči stranki dolžna povrniti stroške, nastale z obravnavo tega predloga (1.odstavek 154 čl. ZPP). Nepravilen zapis osebe, ki je stroške dolžna plačati, je posledica pisne napake, saj je iz obrazložitve razvidno, da so odmerjeni stroški tožeče stranke in naloženi v plačilo toženi stranki. Pogoji za izdajo popravnega sklepa iz 328. čl. ZPP so podani, zato je tudi pritožba zoper sklep z dne 1.10.2009 neutemeljena in jo je pritožbeno sodišče na osnovi 2. točke 365. čl. ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.