VSK sklep I Cp 131/2007
Sodna praksa višjih sodišč, 2007-04-24

javnost zbirke listin - vpogled v zbirko listin - upravičen interes

Po določbi 196. člena ZZK-1 je pogoj za vpogled v zbirko listin, da predlagatelj izkaže upravičen interes. Upravičen interes je res širši od pravnega interesa in bi ga gotovo imel upnik v primeru, da bi dolžnik razpolagal z nepremičnino in bi bili zaradi razpolaganja izpolnjeni pogoji za spodbijanje dolžnikovih dejanj. Vendar pa to ne pomeni, da zadošča že zatrjevanje, da je morda do takega razpolaganja prišlo.

Pritožba se zavrne in se p o t r d i izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Predlagatelj sam nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

Okrajno sodišče v S. je z izpodbijanim sklepom zavrnilo zahtevo za odobritev vpogleda v zbirko listin - vl.št. 687 k.o. D.. Ugotovilo je, da vložnik zahteve nima upravičenega interesa za vpogled v zbirko listin, saj pokojni K. Z., dolžnik vlagatelja zahteve, ni bil nikoli vpisan kot lastnik pri predmetnih nepremičninah.

Vlagatelj zahteve se zoper sklep pritožuje in v pritožbi navaja, da je zaključek sodišča napačen. Pok. Z. je namreč živel na naslovu K. 73 v D., v stanovanju, ki je v zemljiški knjigi vpisano kot lastnina pokojnikove žene A. Z.. Vpis lastnine je bil opravljen pod Dn.št.. Predlagatelj želi ugotoviti, ali je njegov dolžnik pred smrtjo razpolagal s stanovanjem. Stanje v zemljiški knjigi je bilo do leta 2004 neurejeno, zato ne držijo razlogi sodišča, da pok. Z. nikoli ni bil vpisan kot lastnik. Vpis je bil v letu 2004 izveden direktno na A.Z., ki se je takrat lahko izkazala z verigo pogodb in obstaja velika verjetnost, da je Z. s stanovanjem pred smrtjo razpolagal in ga prenesel na svojo soprogo. Pritožnik zato meni, da ima upravičen interes, da mu sodišče dovoli vpogled v zbirko listin.

Pravilna je ugotovitev prvostopnega sodišča, da predlagatelj ni izkazal upravičenega interesa za vpogled v zbirko listin za vl.št. 687 k.o. D., podvložek št. 687/4, to je glede nepremičnin, last A. Z.. Iz razlogov sklepa izhaja, da je predlagatelj upnik pokojnega K. Z. in ne zemljiškoknjižne lastnice nepremičnine. Po določbi 195. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) so javni vsi vpisani podatki v glavni zemljiški knjigi, po določbi 196.člena ZZK-1 pa je pogoj za vpogled v zbirko listin, da predlagatelj izkaže upravičen interes. Upravičen interes je res širši od pravnega interesa in bi ga gotovo imel upnik v primeru, da bi dolžnik razpolagal z nepremičnino in bi bili zaradi razpolaganja izpolnjeni pogoji za spodbijanje dolžnikovih dejanj. Vendar pa to ne pomeni, da zadošča že zatrjevanje, da je morda do takega razpolaganja prišlo. Iz vpisa v glavni zemljiški knjigi izhaja, da se je A. Z. vpisala v zemljiško knjigo na podlagi potrdila o potrditvi etažnega načrta GURS in na podlagi kupoprodajne pogodbe z dne 15.1.1992, št. OV 15460/92 v zvezi s 6. členom ZPPLPS ter 2. členom ZLNDL. Po določbi 2.odstavka 150. člena ZZK-1 lahko zadnji pridobitelj pravice pri večkratnih zaporednih prenosih pravice, ki niso vpisani v zemljiški knjigi, zahteva vknjižbo pravice neposredno v svojo korist, če zemljiškoknjižnemu predlogu za vsak prenos priloži listino, ki bi bila podlaga za vknjižbo pravice v korist njegovega pravnega prednika. O glavnem vpisu se v informatizirano zemljiško knjigo med ostalim vpišejo tudi listine, ki so bile podlaga za vpis (178. člen ZZK-1). Povedano pomeni, da bi bilo v primeru, da bi obstajala t.i. veriga prenosov, v glavni zemljiški knjigi to tudi vpisano in bi bila listina, s katero bi dolžnik razpolagal z nepremičnino, če bi dejansko obstajala, razvidna že iz samega vpisa. Ker iz vpisa v zemljiško knjigo ne izhaja, da bi taka listina obstajala, je prvostopno sodišče pravilno ugotovilo, da predlagatelj pravnega interesa za vpogled v zbirko listin ni izkazal. Pritožbeno sodišče ni ugotovilo tudi nobenih kršitev na katere mora paziti po uradni dolžnosti, zato je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (353.člen Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 37.členom Zakona o nepravdnem postopku v zvezi s 120. členom ZZK-1).

Predlagatelj s pritožbo ni uspel, zato mora sam kriti svoje stroške pritožbenega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.