VSK sklep Cpg 108/2007
Sodna praksa višjih sodišč, 2007-04-26

sklep, s katerim je odločeno o predlogu družbe - pritožba družbenika - pravica do pritožbe

Pritožba je nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje: 1.) predlog dolžnika z dne 27.02.2007 za vrnitev v prejšnje stanje zavrglo, 2.) zavrnilo je dolžnikov predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti sklepa opr.št. St z dne 22.12.2006 in 3.) zavrglo pritožbo dolžnika z dne 12.02.2007 zoper sklep sodišča opr.št. St z dne 22.12.2006.

Zoper ta sklep, in sicer zoper odločitev pod točko 1 in 2 izpodbijanega sklepa se je pritožil edini družbenik F.K. iz pritožbenih razlogov bistvenih kršitev pravil postopka in zmotne uporabe materialnega prava ter predlagal, da se odločitev sodišča prve stopnje, ki se nanaša na razveljavitev potrdila o pravnomočnosti in na pritožbo dolžnika z dne 12.2.2007 v celoti razveljavita; pritožbo dolžnika šteje za pravočasno in o njej odloči. Navaja, da svojo aktivno legitimacijo in pravnimi interesi za pritožbo izkazuje na podlagi dejstva, da je edini družbenik družbe R. d.o.o. S., kar je razvidno tudi iz vpisov v sodnem registru. Sklep o neuvedbi postopka prisilne poravnave mu kot zakonitemu zastopniku dolžnika ni bil pravilno vročen, zato bi bilo potrebno razveljaviti potrdilo o pravnomočnosti sklepa in pritožbo zoper sklep z dne 22.12.2006 šteti za pravočasno. Sodišče je v tem primeru opustilo pravila o osebnem vročanju po 142.čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Z opravljenim načinom vročanja je bistveno kršilo pravila pravdnega postopka, saj mu je bila onemogočena uveljavitev pravice do obravnavanja in pravnega sredstva. Ob pravilni presoji vročanja bi sodišče moralo ugotoviti, da je rok za vložitev pritožbe zoper predmetni sklep začel teči dne 02.02.2007, ko je sodno pošiljko osebno prevzel na sodišču in je pretekel z dnem 12.02.2007, to je dne, ko je pritožbo zoper predmetni sklep tudi vložil.

Iz podatkov spisa izhaja, da se je v obravnavanem primeru pritožnik kot družbenik pritožil zoper sklepa, s katerima je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog dolžnika - družbe R. d.o.o., za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti sklepa in zavrglo pritožbo dolžnika - družbe R. d.o.o., zoper sklep sodišča z dne 22.12.2006. Sklepa sodišča prve stopnje, ki ju družbenik izpodbija v obravnavanem primeru, se torej nanašata na sklepe sodišča prve stopnje o zavrnitvi oziroma zavrženju predloga dolžnika, to je družbe R. d.o.o.

Po določbi 343.čl. ZPP, ki se glede na določila 15.čl. ZPPSL smiselno uporablja tudi v postopku prisilne poravnave, stečaja in likvidacije, je pritožba nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice. Prav to, da družbenik nima pravice do pritožbe zoper navedena sklepa, pa v konkretnem primeru ugotavlja pritožbeno sodišče.

Kot že navedeno sta bila izpodbijana sklepa izdana po predlogu dolžnika, to je družbe, ki jo je ob vložitvi predlogov zastopal zakoniti zastopnik. S sklepom o začetku stečajnega postopka so prenehala pooblastila za zastopanje dotedanjemu zakonitemu zastopniku stečajnega dolžnika in prešla na stečajnega upravitelja (105.čl.ZPPSL). Ker je bilo z izpodbijanim sklepom odločeno o predlogu družbe, sedaj stečajnega dolžnika, ima zgolj slednji pravico do pritožbe zoper navedena sklepa. Pritožbo pa bi smel v njegovem imenu vložiti le stečajni upravitelj.

Stališče pritožnika, da svojo upravičenje do vložitve pritožbe izkazuje na podlagi dejstva, da je edini družbenik družbe, zoper katero je bil izdan sklep o stečajnem postopku po prepričanju pritožbenega sodišča ni sprejemljivo. Družbenik že glede na korporacijsko zakonodajo zgolj na podlagi dejstva, da je družbenik, nima upravičenj zastopati dolžnika oziroma pravne osebe, katere družbenik je. Glede na določila Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (ZPPSL), družbenik (razen v določenih primerih osebno odgovornega družbenika), v postopku prisilne poravnave, stečaja ali likvidacije, nima nekih posebnih upravičenj. Tako niti ni upravičen predlagatelj uvedbe postopka, zlasti pa nima niti v stečajnem postopku niti v postopku prisilne poravnave položaja aktivnega udeleženca. Zato mu iz tega naslova tudi ne gre pravica do pritožbe zoper sklep, s katerim je sodišče prve stopnje odločalo o predlogih (sedaj stečajnega) dolžnika. Ker tudi sicer za izkazovanje pravnega interesa za pritožbo ne zadostuje zgolj trditev, da je bil pritožnik družbenik družbe R. d.o.o., zoper katero je bil izdan sklep o stečajnem postopku, družbeniku tudi na podlagi 65.čl. ZPPSL, na katerega se izrecno sklicuje ni mogoče priznati pravice do pritožbe v obravnavanem primeru.

Ker glede na navedeno pritožbeno sodišče ugotavlja, da je pritožbo v obravnavanem primeru vložila neupravičena oseba, jo je po določilih 1.odst. 343.čl. ZPP v zvezi s 15.čl. ZPPSL zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.