TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSC sklep Cp 342/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-07-02

Če vabilo stranki ni bilo pravilno vročeno, ji je bilo onemogočeno prisostvovanje na obravnavi in s tem obravnavanje pred sodiščem.

Pritožbi se ugodi, sodba sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne v novo sojenje.

O pritožbenih stroških bo odločeno s končno odločbo.

Z izpodbijano sodbo je sodišče ugotovilo, da je toženec oče mladoletne tožnice N. L.; ugodilo pa je tudi zahtevku za plačilo verzijskega in preživninskega zahtevka.

Proti takšni sodbi se je pritožila tožena stranka in uveljavlja absolutno bistveno kršitev določb postopka. Toženec ni prejel vabila za obravnavo 22.5.1996, zato mu je bilo onemogočeno obravnavanje pred sodiščem. Vabilo ni bilo osebno vročeno, vročevalec pa ni ravnal po čl. 140, 141 in 142 takratnega Zakona o pravdnem postopku. Vročevalec toženca ni našel in mu v skladu s čl. 140/I ZPP ni pustil pisnega sporočila, katerega dne naj bo v stanovanju zaradi sprejema pošiljke. Toženec pa od leta 1995 ni imel več pooblaščenca. Očetovstvo je treba ugotoviti na osnovi krvne analize in je toženec pripravljen založiti predujem. V letih 1995 in 1996 toženec ni bival v Sloveniji in se zato ni mogel odzivati sodišču.

Utemeljena je pritožbena trditev, da tožencu vabilo za obravnavo dne 22.5.1996 ni bilo pravilno vročeno po takrat veljavnem Zakonu o pravdnem postopku.

Iz listne št. ... je razvidno, da je sodišče obravnavo opravilo v odsotnosti toženca, čeprav v zapisniku ni ugotovitve o tem, ali je bil toženec pravilno vabljen in ali je vabilo zanj izkazano.

Povratnica na listni št. ..., ki naj bi izkazovala vročitev vabila za obravnavo, sploh ni podpisana. Na povratnici je le pripomba vročevalca, da je pošiljko predal C. P., ki živi v skupnem gospodinjstvu s tožencem.

Po čl. 142/II takrat veljavnega Zakona o pravdnem postopku bi moral vročevalec pustiti pisno sporočilo, kdaj naj toženec zaradi vročitve počaka v stanovanju. Šele če potem ne bi bila možna osebna vročitev, bi lahko vročevalec pustil pošiljko članom gospodinjstva in s tem bi bila vročitev pravilno opravljena.

S tem je bila podana kršitev postopka po čl. 354 tč. 7 takrat veljavnega Zakona o pravdnem postopku.

ZPP (1977) člen 142,  142/2,  354,  354/7,  142,  142/2,  354,  354/7.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 29/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-09-17

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Objektivni rok se šteje od zadnjega izvršilnega dejanja, če postopek ni že prej ustavljen.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

V izpodbijanem delu sklepa sodišče upniku ni priznalo dodatno priglašenih stroškov z dne 20. 3. 2007 v znesku 14.129,28 SIT.

Proti takšnemu sklepu se je pritožil upnik in se zavzema za spoštovanje 30-dnevnega objektivnega roka, ker izvršba še ni bila končana ali ustavljena in meni, da so bili zato stroški pravočasno priglašeni.

Sodišče je pravilno ugotovilo, da sta prekoračena tako subjektivni kot objektivni rok za priglasitev stroškov.

Prekoračen je namreč bil tudi 30-dnevni objektivni rok iz čl. 38/VII Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Zadnje izvršilno dejanje je bil predlagan ponoven rubež dne 18. 4. 2005, ki pa ni bil izveden. Po 18. 4. 2005 ni bilo več nobenega izvršilnega dejanja in je bil skrajni rok za priglasitev stroškov 18. 5. 2005.

Upnik pa je priglasil stroške šele 20. 3. 2007.

Zmotno je stališče upnika, da rok teče le od ustavitve postopka, ampak je relevanten tudi datum, po katerem ni bilo več nobenega izvršilnega dejanja (čl. 38/VII ZIZ)

Glede na zavrnitev pritožbe pritožnik sam trpi pritožbene stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep Cp 197/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-10-01

polica - zavarovalno kritje - omejitev zavarovalnega kritja

Če sta polica in klavzula o omejitvi jamstva podpisani istočasno, je klavzula o omejitvi, del zavarovalne police.

Pritožbi se ugodi, sodba sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne v novo sojenje.

O pritožbenih stroških bo odločeno s končno odločbo.

Z izpodbijano sodbo je sodišče ugotovilo obstoj zavarovalnega jamstva tožene stranke na podlagi sklenjenega AO – plus zavarovanja po zavarovalni polici št. ... za škodni dogodek z dne 30.11.2003.

Proti takšni sodbi se je pritožila tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov. Z. R. je izpovedal, da je podpisal polico in omejitveno klavzulo KL-AO-Plus 2002-1, ki je sestavni del police. Za omejitev ni posebnih pogojev, ampak so omejitve taksativno naštete na pisni klavzuli, ki jo je zavarovanec podpisal, zato je zavarovalnica izpolnila dolžnost iz čl. 926 OZ. Podpisana klavzula je sestavni del police, zavarovanec je vedel, kakšno zavarovalno pogodbo je sklenil. Predlaga spremembo in zavrnitev zahtevka ali razveljavitev.

Ni sprejemljiva ocena, da je klavzula za omejitev obveznosti KL-AO-Plus pod B1 sama s seboj v nasprotju in zato neveljavna.

Ni tudi sprejemljiva ocena, da klavzula o omejitvi obveznosti ni del zavarovalne police.

O nejasnosti in neveljavnosti klavzule ni mogoče govoriti, saj klavzula jasno določa, da je jamstvo zavarovalnice podano samo za zvin hrbtenice, če je s funkcionalnim rentgenskim slikanjem dokazan premik med korpusi vretencev večji od 3 mm. Iz klavzule tudi jasno izhaja, da je jamstvo izključeno pri vseh drugih zvinih, nategih mišičja in udarninah kateregakoli dela hrbtenice.

Klavzula je del zavarovalne police, saj je bila zavarovalna polica št. 4032862 podpisana istega dne, to je 17.03.2003 kot klavzula. Istočasen podpis obeh listin je v skladu s čl. 925 in 926 OZ. Da je klavzula del zavarovalne police je jasno razvidno že iz njenega naziva, ki glasi: “klavzula za omejitev obveznosti zavarovalnice po polici št. ...

V dosedanjem sojenju ni bilo ugotovljeno odločilno materialnopravno dejstvo, to je, kakšen zvin vratne hrbtenice je tožnik utrpel. Od tega dejstva je odvisno, ali mu je tožena stranka dolžna plačati odškodnino po sklenjeni zavarovalni pogodbi – polica + klavzula za omejitev obveznosti.

Sodišče bo upoštevalo, da je tožeča stranka že v tožbi predlagala zaslišanje izvedenca medicinske stroke.

Zaradi zmotne uporabe materialnega prava je ostalo dejansko stanje nepopolno ugotovljeno, zato je bilo treba sodbo razveljaviti.

O pritožbenih stroških bo odločeno s končno odločbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 377/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-10-15

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Če upnik v več združenih zadevah v pritožbi zatrjuje, da ima na določenih nepremičninah solastninsko pravico, je treba pritožbo obravnavati tudi kot ugovor tretjega.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče cenilcu Z. N. odmerilo nagrado v znesku 121.000,00 SIT. Sodišče je za študij zadeve priznalo 200 točk, za zbiranje in preučevanje dokumentacije 100 točk, za ogled 200 točk in za izdelavo cenitvenega poročila 600 točk.

Proti takšnemu sklepu se je pritožil upnik B. Đ. V pritožbi trdi, da se iz sklepa ne vidi, da je pristopljena zadeva In 04/71 zaradi plačila 851.370,00 SIT vodilna zadeva, saj gre za privilegirano preživninsko terjatev. Nagrada cenilcu je bila previsoko določena, saj ne gre za zahtevno zadevo in ni bilo potrebno preučiti toliko listin in tudi ne gre za zahtevno cenitev. Predlaga spremembo sklepa.

Odločanje o zatrjevani privilegirani preživninski terjatvi je preuranjeno, saj bo o tem vprašanju odločeno po prodaji nepremičnin ob razdelitvi kupnine med več upnikov.

Cenilcu je sodišče odmerilo nagrado v skladu s Pravilnikom.

Za študij spisa je odmerjenih samo 200 točk, čeprav imajo vsi pridruženi spisi skupaj čez 200 strani (čl. 45 Pravilnika).

Za zbiranje in proučevanje dokumentacije je pravilno priznanih samo najnižjih 100 točk (čl. 46 Pravilnika).

Za mnenje je bilo po čl. 47 Pravilnika pravilno priznanih 600 točk. Cenilec je moral oceniti gozd v izmeri 11.024 m2, njivo v izmeri 331 m2, štiri pašnike od 613 m2 do 9.113 m2, travnik 1.528 m2, cesto 49 m2. Cenilec je moral osebno pregledati vsa zemljišča.

Glede na zavrnitev pritožbe pritožnik sam trpi pritožbene stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 404/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-10-30

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

predlog uonika za odlog izvršbe - učinki vloženega predloga - ustavitev izvršbe na premičnine

Sam predlog za odlog izvršbe, o katerem sodišče še ni odločilo, še nima učinkov odloga. Da bi upnik zavaroval svoj procesni položaj in preprečil ustavitev premičninske izvršbe, bi moral kljub vloženemu predlogu za odlog izvršbe, vedoč, da sodišče o tem še ni odločilo, v 3 mesecih po neuspešnem rubežu predlagati ponovni rubež. Tega pa ni storil, zato je sodišče ravnalo prav, ko je izvršbo na premičnine ustavilo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom izvršbo na premičnine ustavilo.

Zoper sklep se je pritožil upnik. V pritožbi, v kateri smiselno uveljavlja pritožbeni razlog bistvenih kršitev določb postopka, navaja, da je dne 10. 9. 2007 vložil pri prvostopenjskem sodišču predlog za odlog izvršbe, vendar pa o tem še ni bilo odločeno. Predlaga, da se ugovoru (pravilno: pritožbi) ugodi in sodišče izda sklep o odlogu izvršbe.

Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu obrazložilo, da je izvršbo na premičnine ustavilo zato, ker upnik v 3 mesecih od dneva neuspešnega rubeža ni predlagal ponovnega rubeža. Upnik v pritožbi sicer pravilno navaja, da sodišče ni odločilo o predlaganem odlogu, vendar pa po oceni pritožbenega sodišča navedeno ni vplivalo na zakonitost in pravilnost izpodbijanega sklepa, s katerim je sodišče prve stopnje izvršbo na premičnine ustavilo. Trimesečni rok, določen v I. odst. 88. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), je zakonski rok, ki je v obravnavani zadevi tekel od 9. 7. 2007, ko je bil prvi rubež neuspešen, do 9. 10. 2007, ko se je iztekel rok upniku za predlaganje ponovnega rubeža. Upnik je sicer dne 10. 9. 2007 vložil predlog za odlog izvršbe, vendar navedeno procesno dejanje na tek trimesečnega zakonskega roka in učinke, ki jih ob opustitvi upnikovega predloga za ponovni rubež v tem zakonskem roku določa II. odst. 88. čl. ZIZ, ni vplivalo. Sam predlog izvršbe namreč še nima učinkov odloga, ti nastanejo šele z izdajo sklepa, s katerim sodišče odlogu ugodi. Upnik bi moral, glede na to, da sodišče o odlogu še ni odločilo, do 9. 10. 2007 ustrezno zavarovati svoj procesni položaj tako, da bi pravočasno predlagal ponovni rubež. Ker pa tega ni storil, kar ni pritožbeno sporno, je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je v skladu z II. odst. 88. čl. ZIZ izvršbo na premičnine ustavilo.

Ker niso podani ne pritožbeno uveljavljani razlogi in tudi ne razlogi, na katere sodišče druge stopnje pazi po uradni dolžnosti (II. odst. 350. čl. v zv. s 366. čl. ZPP in 15. čl. ZIZ), je potrebno pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl. ZPP v zv. s 15. čl. ZIZ).

Upnik stroškov v zvezi s pritožbo ni priglasil, zato drugostopenjsko sodišče o njih ni odločalo.

ZIZ člen 72,  88,  88/1,  88/2,  72,  88,  88/1,  88/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 649/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-11-05

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Stvar rizika dolžnika je, če ni mogel pravočasno pridobiti (npr. od računovodje) listine, ki bi jih uporabil v ugovoru proti sklepu o izvršbi.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi zavrnilo; sodišče pa je ugovor dolžnika po izteku roka zoper sklep o izvršbi zavrglo kot nedovoljenega.

Proti takšnemu sklepu se je pritožil dolžnik. V pritožbi navaja, da so vse podatke in listine imeli pri računovodji, ki so ga dvakrat iskali, vendar z njim niso mogli vzpostaviti stika, saj je bil nedosegljiv tudi po telefonu. Niso pa hoteli navajati dejstev na pamet, brez listin, ki pa so bile pri računovodji (potrdilo o plačilih, zapisnik o rubežu, račun izvršitelja, cenilni zapisnik, itd.).

Sodišče je ugovor dolžnika pravilno zavrnilo kot neutemeljenega. Dolžnik je bil ob vročitvi izvršilnega sklepa poučen, da mora ugovor tako obrazložiti, da navede dejstva in predlaga dokaze, na osnovi česar bi bila terjatev upnika neutemeljena. Dolžnik pa ni navedel dokazov o tem, da so posamezne postavke v računu upnika nepravilne ali neutemeljene (npr. da opravila izvršitelja niso bila opravljena, da je storitev nepravilno obračunana).

Glede na neobrazloženost ugovora, ga je sodišče pravilno štelo za neutemeljenega (čl. 53, 61 in 62 Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ).

Sodišče je ugovor dolžnika po izteku ugovornega roka pravilno zavrglo, saj ga je ocenilo kot nedovoljenega (čl. 56 ZIZ). Dolžnik je namreč v ugovoru po izteku roka ponovno izpodbijal posamezne postavke v računu izvršitelja. Ugovor po izteku roka je izredno pravno sredstvo, v katerem se lahko navajajo le razlogi, ki jih prej ni bilo mogoče uveljaviti v rednem ugovoru.

Sodišče je pravilno ocenilo, da ni utemeljenih razlogov za ugovor po izteku roka, saj bi dolžnik lahko vsa dejstva in dokaze navedel že v rednem ugovoru.

V tem postopku niso upoštevne komunikacijske težave dolžnika z računovodjem, saj gre za poslovni odnos med dolžnikom in računovodjo, kar pa po zakonu na tek ugovornega roka in na obvezno vsebino ugovora nima nobenega vpliva.

Dolžnik bi lahko uspel le, če bi v rednem ugovoru predlagal take dokaze, s katerimi bi izpodbil pravilnost računa upnika, saj bi se v tem primeru zadeva obravnavala v pravdi. Stvar organizacije dela pri dolžniku pa je, kako bi si pravočasno zagotovil dokaze za sodni postopek.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sodba Cp 1094/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-11-12

odpoved najemne pogodbe - krivdni razlogi - opomin

Neplačan dolg najemnine, ki se je obravnaval v že končanem postopku, ne more biti krivdni razlog v novem postopku.

Za nov krivdni razlog je treba vročiti najemniku nov opomin s konkretnim opisom kršitve pogodbe (npr. višina neplačanega dolga za točno določeno obdobje).

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Z izpodbijano sodbo je sodišče zavrnilo tožbeni zahtevek glede odpovedi najemne pogodbe z dne 25. 11. 2005 in glede izpraznitve stanovanja v stanovanjski hiši N. t. ...

Proti takšni sodbi se je pritožila tožeča stranka in vseh pritožbenih razlogov. Zatrjuje, da je bila v drugi pravdi opr. št. P 772/2006 sklenjena sodna poravnava, po kateri naj bi toženka poravnala dolg do 21. 5. 2007. Opomin z dne 6. 11. 2007 je bil priložen tožbi le kot ilustracija, da toženka poravnave ni realizirala. Ključen dokaz je opomin z dne 9. 5. 2006. Sodba nima razlogov o odločilnih dejstvih.

Sodišče je ugotovilo, da se uveljavlja s tožbo krivdni razlog, ker ni bil plačan dolg za stanovanje za čas od 20. 9. 2006 do februar 2008. Takšne dejanske ugotovitve tožeča stranka ni izpodbijala. Zato je pravilna ocena sodišča, da se opomin z dne 9. 5. 2006 ne nanaša na dolg, ki je začel nastajati v septembru 2006, saj v mesecu maju še ni bilo mogoče opominjati za dolg, ki je nastal šele kasneje.

Pritožnik pa tudi sam prizna, da je bila glede prejšnjega dolga sklenjena sodna poravnava pod opr. št. P 772/2006; to pa pomeni, da se je tožeča stranka odrekla prejšnjemu krivdnemu razlogu in ne more isti krivdni razlog uveljavljati še enkrat za nov dolg. Sklenjena sodna poravnava ima namreč enak učinek kot pravnomočno razsojena zadeva.

Sodišče je pravilno ocenilo, da je bil potreben za nov krivdni razlog v obliki neplačanega novega dolga, nov opomin.

Pravilna je ocena sodišča, da opomin z dne 6. 11. 2007 ne vsebuje vsega, kar je kot obvezna sestavina predpisana za opomin v čl. 103/III Stanovanjskega zakona. Opomin namreč ne vsebuje zneska neplačanega dolga, kar naj bi bil krivdni razlog. Opomin pa vsebuje tudi napačen 14 dnevni rok za odpravo nepravilnosti, čeprav je predpisan obvezen 15 dnevni rok.

Glede na takšno dejansko stanje je pravilna ocena, da predhodni postopek po čl. 103/III Stanovanjskega zakona ni bil pravilno izpeljan in zato zahtevku ni bilo mogoče ugoditi.

Glede na zavrnitev pritožbe pritožnik sam trpi pritožbene stroške.

SZ člen 103,  103/3,  112,  103,  103/3,  112.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 317/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-11-26

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Težko socialno stanje ni razlog za odlog izvršbe, če niso izkazane še druge opravičljive okoliščine.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Obe stranki sami trpita vsaka svoje pritožbene stroške.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče ugovor dolžnice zavrnilo kot neutemeljen, zavrnilo pa je tudi predlog za odlog izvršbe.

Proti takšnemu sklepu se je pritožila dolžnica in uveljavlja absolutno bistveno kršitev določb postopka, ker je sodišče v sklep zapisalo, da je treba rok 8 dni za izselitev spoštovati, po drugi strani pa tega roka sodišče ni navedlo v sklepu. Glede odloga izvršbe pa poudarja, da bo dolžnica kot upokojenka z nizko pokojnino ostala brez doma. Predlaga spremembo sklepa.

Upnik v odgovoru na pritožbo predlaga potrditev sklepa.

Sodišče je pravilno ugotovilo, da je bil spoštovan in da je že potekel rok 8 dni za izselitev po čl. 221 Zakona o izvršbi in zavarovanju. Iz list. št. 8 izhaja, da je bil sklep o izvršbi vročen dolžnici 07.02.2008 in da je rok potekel 16.02.2008.

Iz sklepa o izvršbi na list. št. 8 pa izhaja, da je bil v sklepu določen celo 15-dnevni rok za izselitev. Sodišče je namreč dovolilo izvršbo po predlogu in je predlog za izvršbo povzelo v sklepu o izvršbi. V predlogu za izvršbo na list. št. 2 pa je naveden 15-dnevni rok za izselitev, ki pa je tudi že potekel. To pomeni, da ni bila kršena nobena pravica dolžnice, saj bi se morala izseliti najpozneje v 15. dneh po prejemu sklepa, sedaj pa je od vročitve sklepa poteklo že več mesecev.

Sodišče je tudi pravilno zavrnilo predlog za odlog izvršbe, saj dolžnica ni izkazala verjetnosti nastanka nenadomestljive ali težko nadomestljive škode (čl. 71 ZIZ).

Izguba stanovanja in doma je posledica izvršbe, na kar je morala dolžnica računati že od izvršljivosti sodbe 13.12.2007 dalje. Težko socialno stanje tudi ne more biti ovira za izvršitev sodbe.

Dolžnica pa ni navedla kakšnega drugega upravičena razloga za odlog izvršbe.

Zaradi tega pritožbenega postopka pa je bila izvršba dejansko odložena za daljši čas, kot bi ga lahko sodišče določilo za odlog izvršbe, saj bi se dolžnica morala izseliti že februarja 2008. Sodišče prve stopnje pa je tudi poudarilo, da je pravda tekla že leta 2006 in je imela dolžnica dovolj časa za rešitev stanovanjskega vprašanja.

Glede na zavrnitev pritožbe dolžnica sama trpi pritožbene stroške; odgovor na pritožbo pa ni doprinesel k boljši razjasnitvi zadeve na pritožbeni stopnji in zato ne gre za potrebne pritožbene stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSC sklep I Ip 441/2008
Sodna praksa višjih sodišč, 2008-11-13

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

imetnik terjatve - upnik - prehod terjatve

Če iz izvršilnega naslova ne izhaja kot upnik oseb, ki je vložila predlog za izvršbo, mora biti izvršilnemu predlogu predložena listina, s katero se dokazuje prehod terjatve nanjo.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog za izvršbo.

Zoper takšno odločitev je upnik vložil pravočasno pritožbo in smiselno uveljavljal zmotno in nepopolno ugotovitev dejanskega stanja (3. točka I. odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku-ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju-ZIZ). Navedel je, da je skupaj z izvršilnim predlogom vložil tudi izvršilni naslov v izvirniku oz. overjenem prepisu, na katerem je potrjeno, da je izvršljiv.

Iz predloženega izvršljivega seznama zaostalih obveznosti dolžnika z dne 12. 2. 2001 (priloga ...) ne izhaja kot upnik Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljevanju ZPIZ), na zahtevo katerega se vodi ta izvršilni postopek, ampak je kot upnik označena le R. S., M. z. f., D. u. RS , D. u. V. Sodišče prve stopnje je zato upnika (ZPIZ) glede na določbo I. odstavka 24. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) pravilno (v skladu s I. odstavkom 108. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ) s sklepom pozvalo, da v roku 8 dni dopolni svoj predlog za izvršbo tako, da predloži javno oz. po zakonu overjeno listino, s katero se lahko dokazuje, da je terjatev, katere izterjavo predlaga, prešla nanj, če pa takšne listine nima, lahko prenos terjatve dokazuje s pravnomočno odločbo, izdano v pravdnem postopku. Obenem ga je še opozorilo, da če ne bo ravnal tako, bo njegov predlog za izvršbo v skladu s IV. odstavkom 108. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ zavrglo (sklep z dne 2. 12. 2002, list. št. ...). Upnik na ta sklep ni ustrezno reagiral, ampak je le-tega z dopisom z dne 18. 12. 2002 zavrnil z obrazložitvijo, da dolžnik ne prejema pokojnine (list. št. ...). Sodišče prve stopnje je zato z izpodbijanim sklepom utemeljeno zavrglo njegov predlog za izvršbo (IV. odstavek 108. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Takšnega materialnopravno pravilnega zaključka zato pritožbene trditve, da je bil izvršilnemu predlogu predložen izvršilni naslov v izvirniku, ne morejo ovreči.

Zaradi neutemeljenosti pritožbenih razlogov in dejstva, da se sodišču prve stopnje v zvezi z izpodbijanim sklepom niso pripetile kršitve, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (II. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom ZIZ), je pritožbo zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

ZIZ člen 24,  24/1,  24,  24/1.  ZPP člen 108,  108/4,  108,  108/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.