VSM sklep III Cp 1563/2007
Sodna praksa višjih sodišč, 2007-08-10

preživninska obveznost - sprememba potreb upravičenca ali zmožnosti zavezanca - ukinitev plačevanja preživnine - prepoved retroaktivne veljave zakona

Tožnik utemeljuje svoj zahtevek na spremenjenem določilu 123. člena ZZZDR, ko je bilo črtano določilo, da so starši dolžni tudi po polnoletnosti preživljati svoje otroke z motnjami v telesnem ali duševnem razvoju, ki se ne šolajo več redno. S takšno spremembo zakonskega določila je zakonodajalec prenesel dolžnost preživljanja s staršev na državo, vendar pa tega ni mogel storiti retroaktivno tudi za tiste, ki imajo glede preživnine že veljaven izvršilni naslov. Retroaktivna veljava zakonov je z Ustavo Republike Slovenije prepovedana (člen 155), zato ostanejo sodne odločbe in poravnave tudi po takšni spremembi zakona v veljavi in sama sprememba še ne pomeni tudi možnosti spremembe pravnomočne sodne odločbe ali sodne poravnave. Samo sprememba zakona torej ne pomeni spremenjene okoliščine, lahko pa to pomeni prispevek države k preživljanju toženke v kolikor so se s tem toliko zvišali njeni dohodki, da preživnina ni več potrebna ali pa je potrebna v nižjem znesku.

Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje ukinilo preživnino določeno s sodbo opr. št. z dne in znižalo s poravnavo pred opr. št. z dne.

Takšno sodbo s pravočasno pritožbo izpodbija toženka. Uveljavlja pritožbena razloga zmotne uporabe materialnega prava in zmotne ter nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in predlaga razveljavitev izpodbijane sodbe ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

Tožeča stranka na pritožbo ni odgovorila.

Sodišče prve stopnje je v tej pravdni zadevi odločalo drugič, vendar ni povsem sledilo napotilom pritožbenega sodišča in je dejansko stanje zaradi zmotnega materialnopravnega pristopa ostalo nepopolno ugotovljeno.

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih - ZZZDR v 132. členu določa, da lahko sodišče na zahtevo upravičenca ali zavezanca zniža, zviša ali odpravi z izvršilnim naslovom določeno preživnino, če se spremenijo potrebe upravičenca ali zmožnosti zavezanca na podlagi katerih je bila preživnina določena.

Tožnik utemeljuje svoj zahtevek na spremenjenem določilu 123. člena ZZZDR, ko je bilo črtano določilo, da so starši dolžni tudi po polnoletnosti preživljati svoje otroke z motnjami v telesnem ali duševnem razvoju, ki se ne šolajo več redno. S takšno spremembo zakonskega določila je zakonodajalec prenesel dolžnost preživljanja s staršev na državo, vendar pa tega ni mogel storiti retroaktivno tudi za tiste, ki imajo glede preživnine že veljaven izvršilni naslov. Retroaktivna veljava zakonov je z Ustavo Republike Slovenije prepovedana (člen 155), zato ostanejo sodne odločbe in poravnave tudi po takšni spremembi zakona v veljavi in sama sprememba še ne pomeni tudi možnosti spremembe pravnomočne sodne odločbe ali sodne poravnave. Samo sprememba zakona torej ne pomeni spremenjene okoliščine, lahko pa to pomeni prispevek države k preživljanju toženke v kolikor so se s tem toliko zvišali njeni dohodki, da preživnina ni več potrebna ali pa je potrebna v nižjem znesku.

Pritožbeno sodišče je sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo na podlagi določila 355. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

V ponovljenem postopku bo sodišče prve stopnje najprej ugotovilo kakšne so bile okoliščine (dohodki toženke, dohodki in pridobitne zmožnosti staršev, potrebe toženke) v času sklepanja sodne poravnave z dne in te okoliščine primerjalo s sedanjimi dohodki toženke, dohodki in pridobitnimi zmožnostmi staršev ter potrebami toženke, nato bo o zadevi ponovno odločilo.

Izrek o stroških pritožbenega postopka temelji na določilu tretjega odstavka 165. člena ZPP.

ZZZDR člen 123,  132,  123,  132.  URS člen 155,  155.  ZPP člen 165,  355,  165,  355.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.