VSL sklep III Cp 2425/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-13

izbris iz sodnega registra - pravno nasledstvo - ugovorni razlogi

Če sklep o izvršbi ni bil pravilno vročen izbrisani družbi ter tako

sklep o izvršbi še ni postal pravnomočen, mora sodišče prve stopnje

obravnavati vlogo družbenika kot ugovor zoper sklep o izvršbi na

podlagi verodostojne listine, ravnati v skladu z določbo 61. in 62.

člena ZIZ ter pri tem upoštevati vse ugovorne razloge, ki jih ima

dolžnik po 55. členu ZIZ. V primeru, da pa je sklep o izvršbi zoper

izbrisano družbo že postal pravnomočen, pa sodišče prve stopnje

presoja vlogo dolžnika kot ugovor po izteku roka z omejenimi

ugovornimi razlogi po 3. odstavku 61. člena ZIZ v zvezi s prvim

Pritožba zoper 1. točko izreka sklepa z dne 5.6.2002 se zavrne in se

sklep sodišča prve stopnje v 1. točki izreka potrdi.

Pritožba zoper sklep z dne 2.6.2003 se zavrne kot neutemeljeno in se

Z izpodbijanim sklepom z dne 5.6.2002 je sodišče prve stopnje

izvršilni postopek, ki teče pod opr. št. II Ig 00/00051, z dnem

25.3.2002 prekinilo in ga hkrati nadaljevalo zoper pravnega

naslednika dolžnika K.M., C..., Mengeš (1. točka izreka). Izvršbo je

nadaljevalo z rubežem plače, ki jo dolžnik prejema pri P. d.o.o.,

javno komunalno podjetje, S..., Domžale (2. točka izreka). Dolžniku

je naložilo povrniti upniku nadaljnje stroške izvršilnega postopka,

odmerjene na 5.950,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izdaje

tega sklepa dalje do plačila (3. točka izreka).

Z izpodbijanim sklepom z dne 2.6.2003 pa je sodišče prve stopnje

sklenilo, da se izvršilni postopek, ki je bil prekinjen s sklepom z

dne 12.6.2002, opr. št. II Ig 00/00051, nadaljuje.

Zoper sklep z dne 5.6.2002 se je dolžnik pravočasno pritožil brez

izrecne navedbe pritožbenih razlogov. Navaja, da predloženi dokumenti

s strani upnika ne predstavljajo verodostojnih dokumentov, ki bi

dokazovali, da je dolžnik K. d.o.o., pač pa so dokumenti naslovljeni

na druge osebe. Obračuni obresti, ki so sicer naslovljeni na K.

d.o.o., pa so povezani z osnovnimi, ki so naslovljeni na druge osebe,

pa bi morali biti izločeni. Poleg tega sodišče obvešča, da je

zaposlen pri G., d.o.o., U., Domžale, in da je bil pravilni naslov

družbe K., d.o.o., S., Mengeš in na ta naslov dosedaj ni prišla

V pravočasni pritožbi zoper sklep z dne 2.6.2003 dolžnik brez izrecne

navedbe pritožbenega razloga navaja, da je sodišče s sklepom z dne

2.6.2003 sklenilo, da se postopek nadaljuje zoper dolžnika K.,

d.o.o., kar pomeni, da se nadaljuje gospodarska izvršba-Ig. Dolžnik

K., d.o.o., pa je družba, ki je prenehala poslovati in je izbrisana

iz sodnega registra. Nadalje ponovno navaja, da je družba K., d.o.o.,

imela sedež v Mengšu, S.. Navedena družba ni nikoli prejela sklepa o

izvršbi z dne 9.3.2000, opr. št. Ig 2000/00051. Družba K., d.o.o.,

tako ni imela možnosti ugovarjati pasivne legitimacije v tej zadevi,

saj ni bila član Obrtne zadruge P., z.o.o., pač pa je bil član in s

tem dolžnik fizična oseba P. M.. Ponovno oporeka verodostojnost

listinam, ki so bile predložene predlogu za izvršbo. Predlaga, da

pritožbeno sodišče pritožbama ugodi in razveljavi vse sklepe v tej

zadevi oz. zavrne izvršilni predlog upnika kot neutemeljen, izvršilni

postopek, opr. št. II Ig 00/00051, pa ustavi.

Pritožbi sta bili vročeni upniku, ki nanjo ni odgovoril.

Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbi le v tistem delu, ki se

nanaša na odločitev sodišča prve stopnje o procesnem nadaljevanju

izvršbe zoper družbenika izbrisane družbe. Navedbe, ki se nanašajo na

verodostojnost dokumentov, na podlagi katerih je sodišče izdalo sklep

o izvršbi, predstavljajo namreč ugovor zoper sklep o izvršbi, o

katerem bo moralo še odločiti sodišče prve stopnje. Enako velja glede

navedb, ki se nanašajo na izvršbo na rubež plače (glede pravilnega

delodajalca), kar predstavlja ugovor zoper 2. točko izreka

izpodbijanega sklepa. Pritožbena navedba, da se je pravilni naslov

družbe glasil S., Mengeš, in da na ta naslov dosedaj ni prišla nobena

pošta iz te zadeve, pa smiselno predstavlja predlog za razveljavitev

klavzule o pravnomočnosti sklepa o izvršbi, o katerem bo moralo tudi

Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je bila dolžnica K., d.o.o.,

izbrisana iz sodnega registra po Zakonu o finančnem poslovanju

podjetij (v nadaljevanju ZFPPod) dne 25.3.2002, da je bil K.M.,

stanujoč C., Mengeš, ustanovitelj izbrisane družbe ter da od objave

sklepa o izbrisu do vložitve predloga o nadaljevanju postopka še ni

preteklo eno leto (v skladu z določbo petega odstavka 27. člena

ZFPPod v zvezi s tretjim odstavkom 394. člena Zakona o gospodarskih

družbah). Pritožnik teh ugotovitev sodišča prve stopnje ne izpodbija.

Glede na navedeno so tako podane procesne predpostavke za

nadaljevanje izvršbe zoper družbenika K.M.. Ker sodišče prve stopnje

tudi ni zagrešilo nobene izmed kršitev, na katere pazi pritožbeno

sodišče po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena Zakona o pravdnem

postopku-ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in

zavarovanju-ZIZ), je pritožbeno sodišče pritožbo dolžnika zoper 1.

točko izreka zavrnilo ter v tem delu izpodbijani sklep potrdilo (2.

točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Sodišče prve stopnje je v uvodu izpodbijanega sklepa res zapisalo

družbo K., d.o.o., ki pa je že bila izbrisana iz sodnega registra.

Vendar pa gre v tem primeru glede na obrazložitev izpodbijanega

sklepa, iz katere je razvidno, da se izpodbijani sklep nanaša na

pravnega naslednika izbrisane družbe, za očitno pisno napako, ki jo

lahko sodišče prve stopnje popravi kadarkoli v skladu z določbo 328.

člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, zato ta napaka ne more vplivati

na pravilnost in zakonitost izpodbijanega sklepa.

Sodišče prve stopnje je izvršilni postopek zoper družbenika izbrisane

družbe prekinilo v skladu s sklepom Ustavnega sodišča z dne

23.5.2002, opr. št. U-I-135/00-60 (sklep r.št. 25a). Z dnem izdaje

ustavne odločbe z dne 9.10.2002, opr. št. U-I-135/00-77, pa je

odpadel razlog za prekinitev postopka, zato je odločitev sodišča prve

stopnje, da se postopek nadaljuje, pravilna in zakonita. Pritožnik

namreč niti ne navaja razlogov, ki bi lahko vplivali na pravilnost in

zakonitost izpodbijanega sklepa. Kot je pritožbeno sodišče že

obrazložilo, bo moralo na navedbe pritožnika, da predložene listine

ne predstavljajo verodostojne listine, in da sklep o izvršbi

izbrisani družbi še ni bil vročen, odgovoriti sodišče prve stopnje.

Pritožbeno sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo tudi po uradni

dolžnosti v skladu z določbo 2. odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 15.

členom ZIZ. Pri tem je ugotovilo, da nobena od kršitev, navedenih v

citiranem členu, ni bila storjena, zato je pritožbeno sodišče

pritožbo, kolikor se nanaša na izpodbijani sklep, zavrnilo ter

izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15.

Sodišče prve stopnje bo moralo v nadaljevanju postopka najprej

odločiti o predlogu dolžnika za razveljavitev klavzule o

pravnomočnosti sklepa o izvršbi. Od tega vprašanja je namreč odvisno

nadaljnje odločanje sodišča prve stopnje. Če bo namreč sodišče prve

stopnje ugotovilo, da sklep o izvršbi ni bil pravilno vročen

izbrisani družbi ter da sklep o izvršbi še ni postal pravnomočen, bo

moralo sodišče prve stopnje obravnavati vlogo dolžnika z dne

21.6.2002 (l. št. 35) kot ugovor zoper sklep o izvršbi na podlagi

verodostojne listine, ravnati v skladu z določbo 61. in 62. člena ZIZ

ter pri tem upoštevati vse ugovorne razloge, ki jih ima dolžnik po

55. členu ZIZ. V primeru, da pa bo sodišče prve stopnje ugotovilo, da

je sklep o izvršbi zoper izbrisano družbo že postal pravnomočen, pa

bo sodišče prve stopnje presojalo vlogo dolžnika kot ugovor po izteku

roka z omejenimi ugovornimi razlogi po 3. odstavku 61. člena ZIZ v

zvezi s prvim odstavkom 56. člena ZIZ. Pritožbeno sodišče o pritožbi

zoper popravni sklep še ni odločalo, ker se popravni sklep nanaša na

dovolitveni del sklepa o izvršbi, katerega usoda pa je odvisna od

odločitve o predlogu o razveljavitvi klavzule o pravnomočnosti sklepa

o izvršbi in o morebitnem ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi

ZIZ člen 56,  61,  61/3,  62,  56,  61,  61/3,  62.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.