VSL sklep I Kp 1295/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-03-24

sojenje v nenavzočnosti - skrajšani postopek

Sodišče ne bi smelo zaključiti glavne obravnave brez zaslišanja obeh

obdolžencev. Iz podatkov v spisu je razvidno, da sta bili vabili za

oba obdolženca izkazani. Oba sta bila v okviru preiskovalnih dejanj

tudi že zaslišana, vendar pa nista prisostvovala zaslišanju prič v

postopku, ko je sodišče opravljalo preiskovalna dejanja in o narokih

sploh nista bila obveščena, pa tudi kasneje jima izpovedi niso bile

predočene, zato se do njih nista mogla opredeliti, s tem pa so bile

Pritožbama obdolžene M. R. in zagovornikov obdolženega L. R. se

ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve

Okrajno sodišče v Domžalah je z izpodbijano sodbo spoznalo

obdolženega L. R. za krivega zaradi kaznivega dejanja po členu 133/I

v zvezi s členom 25 KZ in kaznivega dejanja po členu 145/I KZ,

obdolženo M. R. pa kaznivega dejanja po členu 133/II in I v zvezi s

členom 25 KZ. Obema je izreklo pogojni obsodbi, v kateri je

obdolženemu L. R. določilo posamični kazni štiri in dva meseca ter

enotno kazen petih mesecev zapora, obdolženi M. R. pa je določilo

kazen šest mesecev zapora. Obema obdolžencema je določilo preizkusno

dobo dveh let. Sodišče je tudi odločilo, da morata plačati stroške

kazenskega postopka in povprečnino vsak v znesku 100.000,00 SIT.

Zoper sodbo je vložila pritožbo obdolžena M. R. smiselno iz

pritožbenega razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja in smiselno

predlagala razveljavitev izpodbijane sodbe.

Zagovorniki obdolženega L. R., odvetniki Odvetniške družbe Č., so

vložili pritožbo iz pritožbenih razlogov bistvene kršitve določb

kazenskega postopka in zmotne ter nepopolne ugotovitve dejanskega

stanja in predlagali razveljavitev izpodbijane sodbe in vrnitev

zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Višji državni tožilec J. Š. je v pisnem predlogu, ki je bil

posredovan tudi obdolženi M. R. in zagovornikom obdolženega L. R.

predlagal, zavrnitev obeh pritožb. Zagovorniki obdolženega L. R. pa

so v odgovoru na njegov predlog predlagali ugoditev svoji pritožbi.

Pritožbeno sodišče je ob preizkusu izpodbijane sodbe v okviru

pritožbenih razlogov ocenilo, da so utemeljene pritožbene navedbe o

podani kršitvi kazenskega postopka zaradi sojenja v nenavzočnosti

obdolžencev. Vabili za obdolženca in zagovornike so bila sicer

izkazana, oba obdolženca v okviru preiskovalnih dejanj tudi že

zaslišana, vendar pa je sodišče prve stopnje zmotno zaključilo, da

njuna navzočnost na glavni obravnavi ni bila nujna. Iz podatkov v

spisu je namreč razvidno, da obdolženca nista prisostvovala

zaslišanju prič v postopku, ko je sodišče opravljalo preiskovalna

dejanja in o narokih sploh nista bila obveščena, pa tudi kasneje jima

izpovedi niso bile predočene, zato se do njih nista mogla opredeliti,

s tem pa so bile kršene njune pravice obrambe. Zmotno pa je stališče

pritožnikov obdolženca, da sodišče ne bi smelo opraviti glavne

obravnave, ker so svojo odsotnost opravičili, kajti sodišče

utemeljeno ni sledilo njihovemu predlogu za preklic glavne obravnave,

ker bi zagovorniki nanjo lahko poslali substituta in če sodišče

predlogu izrecno ne ugodi, velja, da bo glavna obravnava opravljena,

ker strokovna obramba obdolženca v skrajšanem postopku ni obvezna.

Glede na ugotovljeno kršitev je pritožbeno sodišče razveljavilo

izpodbijano sodbo in vrnilo zadevo sodišču prve stopnje v novo

sojenje. Sodišče bo moralo ponovno opraviti glavno obravnavo, na

kateri bo zaslišalo oba obdolženca in priče ter jih po potrebi

soočilo med seboj. Po potrebi bo izvedlo tudi še druge dokaze,

ocenilo zagovora obdolžencev in izvedene dokaze ter nato ponovno

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.