VSL sklep III Cp 271/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-02-16

Družbenik, ki je bil direktor družbe izbrisane iz registra na podlagi

ZFPPod, ki je opustil izvrševanje svoje funkcije poslovodstva in ni

kontroliral vodenja poslov in nastanek obveznosti, se ne more

sklicevati, da ni imel vpliva na poslovanje družbe in nastanek

obveznosti, zato ima status aktivnega družbenika v smislu odločbe

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Pritožnica krije sama svoje pritožbenega stroške.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se ugovor

dolžnice T. K. zoper sklep o izvršbi, opr. št. Ig 2000/08813 z dne

9.3.2004 zavrne. Dolžnici je naložilo, da je dolžna upniku povrniti

nadaljnje izvršilne stroške v znesku 29.620,80 SIT s pripadajočimi

Zoper sklep sodišča prve stopnje je vložila pritožbo dolžnica T.

K. iz razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja, v kateri

predlaga, da se ugovoru ugodi in predlog za nadaljevanje izvršbe

zoper dolžnico T. K. zavrne. V pritožbi navaja, da je bil dejanski

lastnik in direktor izbrisane družbe K. d.o.o. njen očim R.

D. On je pritožnici in ostalim družbenikom zagotovil, da bo za vse

posle skrbel sam in da njih ne bo obremenjeval z ničemer. Dolžnica

je bila takrat stara 22 let in mu je verjela ter zaupala. Njeno

imenovanje na mesto direktorja je bilo le formalno. Vsa pooblastila

je prepustila očimu. R. D. je sklepal vse pogodbe, podpisoval

naročilnice in dobavnice in samostojno posloval s sredstvi družbe.

To bi lahko potrdil tudi upnik, če se ga zasliši na sodišču.

Dolžnica na poslovanje družbe ni mogla vplivati, zlasti pa ne na

Za obveznosti družbe izbrisane iz registra na podlagi Zakona o

finančnem poslovanju podjetij odgovarjajo družbeniki (4. odstavek

27. člena Zakona o finačnem poslovanju v zvezi s 394. členom Zakona

o gospodarskih družbah), razen če dokažejo, da niso bili aktivni

družbeniki v smislu odločbe Ustavnega sodišča U I 135/00.

-kakšen vpliv je imel družbenik na poslovodstvo in njegovo

- kakšna je bila njegova stopnja vključenosti v gospodarjenje

- koliko je bil seznanjen z gospodarjenjem družbe;

- kakšen je bil interes družbenika za sodelovanje v družbi;

- ali so obveznosti nastale, ko je bil še družbenik izbrisane

Presoja se torej, koliko je posamezni družbenik osebno prispeval

(tudi z opustitvami dolžnega ravnanja) oziroma kolikšen je bil njegov

vpliv na poslovanje družbe in na nastanek obveznosti družbe.

Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo:

- da je bila pritožnica edina ustanoviteljica družbe K. d.o.o. (v

letu 1992), šele v letu 1994 so se ji pridružili ostali trije

- da je bila pritožnica v sodnem registru ves čas obstoja družbe

formalno navedena kot edini zakoniti zastopnik družbe, čeprav

iz sklepa skupščine družbe izhaja, da je bila razrešena te

- da je obveznost, ki se izterjuje v tem postopku, nastala v letu

1996, torej v času, ko je bila pritožnica direktor te družbe.

Na podlagi teh dejstev je pravilno zaključilo, da je pritožnico T.

K. šteti kot aktivno družbenico družbe K. d.o.o. v smislu citirane

ustavne odločbe in da zato odgovarja za obveznosti družbe in je

utemeljeno zavrnjen njen ugovor zoper sklep o nadaljevanju izvršbe

S pritožbenimi navedbami, da je bil dejanski direktor družbe njen

očim, ki je zagotovil, da bo za vse poskrbel sam, da mu je zato

prepustila vsa pooblastila in je zato on samostojno posloval s

sredstvi, da je bil edini podpisnik na žiro računu in da je on

sklepal vse posle, se pritožnica ne more rešiti svoje odgovornosti

aktivne družbenice družbe K. d.o.o.. Ravno s svojimi navedbami

potrjuje obstoj njene odgovornosti, saj je opustila dolžnost

poslovodenja družbe. Če je vodenje družbe prenesla na drugo osebo,

bi morala opravljati vsaj kontrolno funkcijo nad dejanji te osebe.

Njeno sklicevanje na mladost in sorodstveno zvezo, ni upoštevno. Z

opustitvijo dolžnega ravnanja, ko ni kontrolirala vodenje poslov in

nastanek obveznosti družbe, kot direktor pa je bila to dolžna, sedaj

ne more zatrjevati, da ni imela vpliva na poslovanje družbe in

Pritožba zato neutemeljeno uveljavlja, da je dejansko stanje, na

podlagi katerega je sodišče ugotovilo, da je bila tožnica aktivni

družbenik družbe K. d.o.o., zmotno ugotovljeno. Pritožbeni razlog ni

podan. Pritožbo je bilo zato zavrniti in potrditi sklep sodišča prve

Pritožnica s pritožbo ni uspela, zato mora sama kriti svoje

pritožbene stroške (165. člen ZPP v zvezi s 154. členom ZPP in 38.

ZGD člen 394,  394.  ZFPPod člen 37,  37.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.