VSL sklep II Cp 958/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-13

Čeprav v razlogih sklepa o popravi sodišče prve stopnje ugotavlja

svojo pisno napako pri prepisovanju, ker navedeni parceli nista bili

predmet tega postopka zaradi omenjenega umika predloga, pa je tudi po

mnenju pritožbenega sodišča očitno, da ne gre za odpravo pomote, pač

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom popravilo svoj sklep,

opr. št. N 56/2000 z dne 7.5.2003 v 1. točki izreka tako, da se ta

pravilno glasi: nepremičnine parc. št. 317/3, 317/4, 317/5, 317/6,

310, 295/2, vse k.o. B. (last Republike Slovenije) in 318/5 k.o.

B. (last Občine T.) se vrnejo v last in posest pok. L. G. in se pri

navedenih parcelah vknjiži lastninska pravica za pokojnega L. G.,

roj. 3.11.1883 (točka I. izreka). Odločilo je še, da se po

pravnomočnosti tega sklepa glede parc. št. 309/1 in 309/2 k.o.

B. vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje tako, da se obe parceli

pripišeta nazaj k vl. št. 204 k.o. B. (II. izreka sklepa).

Proti temu sklepu je predlagatelj vložil pravočasno

pritožbo, v kateri se sklicuje na bistvene krštive določb

pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava ter

predlaga razveljavitev sklepa. Meni, da je sodišče zmotno

uporabilo določilo 1. odst. 328. člena ZPP, na katero se

sklicuje. V konkretnem primeru ne gre za nikakršno popravo

sklepa, ki bi ga lahko sodnik, ki je izdal sklep, popravil v

smislu tega določila. Prvostopno sodišče je odločitev glede

vrnitve parcel 309/1 in 309/2 k.o. B. v obrazložitvi sklepa z dne

7.5.2003 tudi utemeljilo na 4. strani obrazložitve. To pomeni, da je

sodišče o vrnitvi teh nepremičnin odločalo meritorno ob sodelovanju

zavezank Republike Slovenije in Občine T.in ju vrnilo, ne zaradi

pisne napake pri prepisovanju, ampak zato, ker se zavezanka Republika

Slovenija sploh ni upirala vrnitvi, zavezanka Občina T. pa se je

sicer temu upirala in je zato zoper prvostopni sklep tudi vložila

pritožbo, s katero pa ni uspela. Zavezanka Občina T. tudi v pritožbi

ni uveljavljala, da je vlagatelj skrčil predlog in ga umaknil za

vračilo teh dveh parcel v sodnem postopku, kar sploh ni sporno.

Občina T. je torej pristala na to, da se v tem postopku vračajo vse

parcele, saj bi sicer v pritožbi to posebej uveljavljala.

Predlagatelj je namreč umaknil predlog v tem delu v sodnem postopku,

ker se je pač moral odločiti, v katerem postopku, torej ali v

postopku po ZIKS ali v postopku po ZDEN, bo zahteval vrnitev.

Predlagatelj poudarja, da se postopek vrnitve premoženja

denacionalizacijskemu upravičencu po določbah ZDEN vodi že skoraj 12

let, postopek na podlagi določil ZIKS pa od leta 2000. Predlagatelj

je moral izbrati postopek, v katerem bo uveljavljal vrnitev

premoženja, vendar se zahtevku za vrnitev ni odpovedal. Zato nima

nobene slabe vesti pri vlaganju te pritožbe, saj Občina T. prav tako

vlaga vsa možna pravna sredstva v tem in v denacionalizacijskem

postopku glede vrnitve premoženja upravičencu z namenom zavlačevati

postopek. Pravnomočne odločbe sodišča se ne morejo oziroma ne smejo

spreminjati s popravnimi sklepi. Sodišče na tak način ne more

popravljati svojih odločitev. Stranke v postopku so namreč same

dolžne skrbeti za svoje interese in sodišče ni dolžno niti nima

pravice na ta način s popravnim sklepom po uradni dolžnosti

popravljati opustitve strank v pravnomočno končanem postopku.

Nasprotna udeleženka Občina T.je vložila odgovor na pritožbo, v

katerem predlaga zavrnitev pritožbe in potrditev popravnega sklepa.

Poudarja, da se predlagatelj očitno dobro zaveda, da predmetni

nepremičnini nista predmet vračila v nepravdnem postopku.

Predlagatelj je s pripravljalno vlogo z dne 26.8.2002 nesporno

umaknil svoj predlog za vrnitev nepremičnin, vpisanih v vl. št. 204

k.o. B., t.j. parc. št. 309/1 in 309/2, kot tudi glede premičnin,

zato je očitno, da je bil popravni sklep potreben. V nadaljevanju

Občina T. pojasnjuje, da ne zavlačuje postopka denacionalizacije,

ampak se le poslužuje dovoljenih pravnih sredstev, ki so nenazadnje

Predlagatelj v pritožbi upravičeno nasprotuje odločitvi

izpodbijanega sklepa ter razlogom za njegovo izdajo. Kakšne

vrste napake se lahko popravijo s sklepom o popravi, izhaja

iz 328. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju

ZPP), ki se v tem nepravdnem postopku uporablja smiselno na

podlagi 37. člena Zakona o nepravdnem postopku (v

nadaljevanju ZNP). Predsednik senata lahko na predlog ali na

lastno pobudo popravi vsak čas napake v imenih in številkah

ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti

glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom. Tudi

sodna praksa je jasna in dopušča popravo odločbe na način,

ki ga predvideva 328. člen ZPP le v primerih, ko gre za

popravo posamezne besede, številke in podobnega, skratka za

napake tehnične narave, ne pa v primerih, ko popravni sklep

spreminja vsebino odločitve. Svoje zmote pri odločitvi

sodišče prve stopnje ne more popraviti s popravnim sklepom

in je v tej smeri pritožbeni očitek utemeljen.

S sklepom opr. št. N 56/2000 z dne 7.5.2003 je sodišče prve

stopnje v tem nepravdnem postopku odločalo o predlogu

predlagatelja za vrnitev zaplenjenega premoženja pokojnega

zaplembenega upravičenca L. G.. Predlagatelj je v predlogu zahteval

vrnitev med ostalim tudi nepremičnin, vpisanih v vl. št. 204 k.o.

B.. Med postopkom pa je z vlogo z dne 26.8.2002 predlog za vrnitev

nepremičnin, vpisanih v vl. št. 204 k.o. B., t.j. parc. št. 309/1 in

309/2 k.o. B., umaknil z obrazložitvijo, da bo uveljavljal vrnitev

teh nepremičnin v naravi v denacionalizacijskem postopku. Čeprav v

razlogih sklepa o popravi sodišče prve stopnje ugotavlja svojo pisno

napako pri prepisovanju, ker navedeni parceli nista bili predmet tega

postopka zaradi omenjenega umika predloga, pa je tudi po mnenju

pritožbenega sodišča očitno, da ne gre za odpravo pomote, pač pa za

vsebinsko drugo odločitev. Sodišče prve stopnje je v razlogih sklepa

z dne 7.5.2003 omenilo sporni dve parceli in razloge za zaključek, da

je lastnica teh nepremičnin Republika Slovenija ter razloge za

njihovo vrnitev v naravi. Res je pri tem odločalo o tistem delu

predloga, ki ga je med postopkom predlagatelj umaknil, torej o nečem,

kar sam predlagatelj ni zahteval. Sodišče druge stopnje pazi na

prekoračitev tožbenega zahtevka samo na zahtevo stranke (3. odst.

350. člena v zvezi s 366. členom ZPP in 37. členom ZNP). V pritožbi

proti sklepu z dne 7.5.2003 nasprotna udeleženka Občina T. ni

ugovarjala odločitvi preko predlagateljeve zahteve in ker v zvezi s

tem tudi ni bilo drugih pomanjkljivosti sklepa po 14. točki 2. odst.

339. člena ZPP, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni

dolžnosti, je bilo potrebno odločitev prvostopnega sodišča v tem

sklepu potrditi tudi glede spornih parcel št. 309/1 in 309/2 k.o.

Ker je sodišče prve stopnje napačno uporabilo določilo 1.

odst. 328. člena ZPP, je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi

in izpodbijani sklep razveljavilo na podlagi 3. točke 365.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.