VSL sklep I Cp 1594/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-03-29

odvzem in vrnitev poslovne sposobnosti - poslovna sposobnost

Čeprav predlagateljico zaradi odvzete poslovne sposobnosti zastopa

skrbnik kot zakoniti zastopnik, lahko predlagateljica samostojno

pooblasti za zastopanje v postopku za vrnitev odvzete poslovne

sposobnosti tudi koga drugega. V ta namen zadošča njena procesna

sposobnost, ki ji jo priznava 2. odstavek 45. člena ZNP. Takšno

pooblastilo namreč učinkuje le v tem postopku, zato se veljavnost

pooblastila presoja po procesnem in ne po materialnem pravu.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo vlogo

pooblaščenca predlagateljice z dne 27.1.2006, ker pooblaščenec v

odrejenem roku ni predložil ustreznega pooblastila.

Pooblaščenec predlagateljice se je proti navedenemu sklepu pravočasno

pritožil. Sklicuje se na vse zakonske pritožbene razloge, posebej pa

na napačno uporabo materialnega prava. Poudarja, da se za vrnitev

poslovne sposobnosti smiselno uporabljajo zakonska določila, ki

veljajo za odvzem poslovne sposobnosti. Predlog za uvedbo postopka

lahko zato vloži tudi oseba, o kateri se vodi postopek, če je

sposobna razumeti pomen in pravne posledice svojega predloga. Ta

sposobnost pri predlagateljici ni spremenjena, odkar je dopolnila 18

let. Sodišče bi se pred izdajo sklepa o tem moralo prepričati, ne pa

da je brez opore v zakonu njeno vlogo zavrglo. Predlaga, naj

pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni ali razveljavi in vrne

sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

V postopku za vrnitev poslovne sposobnosti se po 2. odstavku 54.

člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP; Ur.l. SRS, št. 30/86 in

20/88 ter Ur.l. RS, št. 87/02 in 131/03) smiselno uporabljajo

pravila, ki veljajo v postopku za odvzem poslovne sposobnosti, razen

52. člena ZNP, ki ureja pravico do izrednih pravnih sredstev. Po 2.

odstavku 45. člena ZNP lahko predlog za uvedbo postopka vloži tudi

oseba, o kateri se bo vodil postopek, če je sposobna razumeti pomen

in pravne posledice svojega predloga. Navedeno zakonsko določilo

torej daje predlagateljici ne le položaj formalne udeleženke v

postopku, ampak ji obenem priznava procesno sposobnost, čeprav ji je

bila poslovna sposobnost odvzeta. Gre za izjemo od splošnega pravila,

po katerem so procesno sposobne samo osebe, ki so popolnoma poslovno

Potemtakem bi predlagateljica lahko sama predlagala uvedbo postopka

za vrnitev odvzete poslovne sposobnosti, vendar je v obravnavanem

primeru tak predlog v njenem imenu vložil njen pooblaščenec. Sodišče

prve stopnje je njegovo vlogo z dne 27.1.2006 napačno ocenilo kot

nepopolno. Čeprav predlagateljico zaradi odvzete poslovne sposobnosti

zastopa skrbnik kot zakoniti zastopnik, lahko predlagateljica

samostojno pooblasti za zastopanje v tem postopku tudi koga drugega.

V ta namen zadošča njena procesna sposobnost, ki ji jo priznava 2.

odstavek 45. člena ZNP. Takšno pooblastilo namreč učinkuje le v tem

postopku, zato se veljavnost pooblastila presoja po procesnem in ne

Sodišče prve stopnje je pri odločanju izhajalo iz zmotnega

materialnopravnega izhodišča, da bi moral pooblastilo, ki ga je

predlagateljica za zastopanje v tem postopku dala pooblaščencu,

odobriti njen skrbnik. Izpodbijani sklep, ki predlagateljici odreka

procesno legitimacijo, je torej nepravilen in nezakonit. Obenem pa je

tudi dejansko stanje ostalo nepopolno ugotovljeno, saj sodišče prve

stopnje ni ugotavljalo, ali je predlagateljica sposobna razumeti

pomen in pravne posledice svojega predloga. Če bi se izkazalo, da

predlagateljica te sposobnosti nima, bi sodišče prve stopnje njen

predlog sicer moralo zavreči, kljub temu pa bi v skladu z 2.

odstavkom 22. člena ZNP moralo nadaljevati postopek po uradni

Sodišče druge stopnje je glede na navedeno pritožbi ugodilo in

izpodbijani sklep na podlagi 3. točke 365. člena Zakona o pravdnem

postopku (Ur.l. RS, št. 26/99, 96/02, 2/04 in 36/04 - ur.p.p.) v

zvezi s 37. členom ZNP razveljavilo ter zadevo vrnilo v nov postopek.

Sodišče prve stopnje bo moralo najprej preveriti, ali je

predlagateljica sposobna razumeti pomen in pravne posledice svojega

predloga, nato pa odločiti o vrnitvi njene poslovne sposobnosti,

bodisi po njenem predlogu, bodisi po uradni dolžnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.