VSL sklep I Cp 2021/04
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-09-21

odgovornost dediča za zapustnikove dolgove - načelo kontradiktornosti

Sodišče prve stopnje je dalo dedinji 30 dnevni rok, da se izjavi o

ločitvenem zahtevku pritožnika. Te izjave dedinje, ki ji je priložila

tudi dokazne listine, pa ni vročilo pritožniku pred izdajo sklepa, s

katerim je zavrnilo njegov ločitveni zahtevek, ampak šele po njegovi

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi v

odločitvi o predlogu H., d.o.o., za ločitev zapuščine in se zadeva v

tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo predloga upnikov M. Ž. in

H., d.o.o. za ločitev zapuščine od premoženja dedičev.

H., d.o.o. (v nadaljevanju pritožnik) je proti takšni odločitvi

vložil pravočasno pritožbo, s katero uveljavlja vse formalno

opredeljene pritožbene razloge. Predlaga, da se ugodi njegovemu

predlogu za ločitev zapuščine od premoženja dedičev. Meni, da iz

predloženih računov in sklepa o izvršbi izhaja, da ima terjatev zoper

zapustnika in ne morda zoper družbo. Listine, ki jih je sodišču

predložila dedinja I. K., ne dokazujejo nasprotnega. Sodišče tudi že

razpolaga s pravnomočnim sklepom o dovolitvi izvršbe zoper zapustnika

in je dejansko o njegovi obveznosti že pravnomočno odločeno. Kdo je

zavezanec ne more biti nobenega dvoma in gre le še za vprašanje

poplačila. Tudi pogodba je bila sklenjena med upnikom in zapustnikom.

Teh in dodatnih pojasnil do sedaj sodišču ni mogel posredovati, saj

je vlogo dedinje prejel šele po izdaji sklepa.

Dedinja I. K. je v odgovoru na pritožbo predlagala njeno zavrnitev.

Vztraja, da se je zapustnik s pritožnikom dogovarjal o izvedbi del

kot direktor podjetja K., d.o.o.. Tudi iz listin, ki jih prilaga k

pritožbi ni razvidno, ali so bila dela oziroma material opravljena

oziroma dobavljena. Glede na dejansko stanje delavnice, ki ni niti

pod streho, se dedinji poraja dvom, da dogovorjena dela s strani

upnika niso bila opravljena. Navaja še, da zapustnik sklepa o izvršbi

ni nikoli prejel, pravnomočen pa je ostal na dan njegove smrti.

Iz podatkov spisa in iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je pritožnik

pravočasno zahteval ločitev zapuščine od premoženja dedičev. Ti so na

zapuščinskem naroku dne 4.6.2004 zahtevali 30-dnevni rok, da se

izjavijo o ločitvenem zahtevku. Sodišče je njihovemu predlogu ugodilo

in dne 21.10.2004 prejelo pripravljalno vlogo dedinje I. K., v kateri

je prerekala pritožnikovo trditev, da ima terjatev do zapustnika

oziroma do B. K. - M..., izdelava aluminijastih okvirjev in montaže,

s.p., ampak da ima terjatev do podjetja K. d.o.o., katerega družbenik

je bil zapustnik. Pripravljalni vlogi je priložila ponudbo

pritožnika, ki jo je naslovil na podjetje K., d.o.o. in listino, iz

katere naj bi bilo razvidno, da je investicijo v gradnjo delavnice

vodilo podjetje K., d.o.o.. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim

sklepom v celoti sledilo navedbam omenjene dedinje, da gre za

terjatev do pravne osebe oziroma K. d.o.o., ne pa za terjatev do

zapustnika in zato pritožnikov predlog za ločitev zapuščine od

premoženja dedičev zavrnilo. Takšna odločitev pa je obremenjena s

kršitvijo pritožnikove pravice do kontradiktornega postopka.

Po določilu 5. člena Zakona o pravdnem postopku, ki ga je treba v

skladu z 163. členom Zakona o dedovanju uporabljati tudi v

zapuščinskem postopku, mora biti vsaki stranki omogočeno, da navaja

dejstva, dokaze in pravna naziranja, da se opredeli do navedb

nasprotne stranke ter vsega procesnega gradiva, ki lahko vpliva na

odločitev sodišča. Navedeno pravico lahko stranka realizira, če ji je

zagotovljeno, da predhodno zve za procesna dejanja, glede katerih se

ima pravico izreči. Sodišče prve stopnje je dalo dedinji 30 dnevni

rok, da se izjavi o ločitvenem zahtevku pritožnika. Te izjave

dedinje, ki ji je priložila tudi dokazne listine, pa ni vročilo

pritožniku pred izdajo sklepa, s katerim je zavrnilo njegov ločitveni

zahtevek, ampak šele po njegovi izdaji. O verjetni izkazanosti

terjatve pritožnika proti zapustniku je tako odločalo, ne da bi prej

dalo možnost pritožniku, da se o navedbah dedinje in predloženih

dokazih izjavi. S tem pritožniku z nezakonitim postopanjem oziroma z

opustitvijo vročitve ni bila dana možnost enakopravnega obravnavanja

pred sodiščem, kar kaže na bistveno kršitev določb postopka po 8.

točki 2. odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD.

Izpodbijani sklep je bilo zato treba v delu, ki se nanaša na

pritožnika, razveljaviti in vrniti sodišču prve stopnje v nov

postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD). V

ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje ponovno

presoditi, ali je upnik verjetno izkazal obstoj svoje terjatve.

ZPP člen 5,  339/2,  339/2-8,  5,  339/2,  339/2-8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.