VSL sklep II Cp 1183/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-06

Skrbnik zapuščine je zakoniti zastopnik vseh dedičev, ki v njihovem

imenu skrbi za zapuščino, zato mora biti nepristranski in vreden

zaupanja vseh dedičev. Pod temi pogoji je začasni skrbnk zapuščine

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v 5. točki izreka

spremeni tako, da se zavrne predlog za določitev začasne skrbnice

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom prekinilo zapuščinski

postopek ter nujne dediče (zapustnikove otroke) in oporočno dedinjo

(zapustnikovo vdovo) z njihovimi zahtevki napotilo na pravdo (1., 2.,

3. in 4. točka izreka), obenem pa je za začasno skrbnico zapuščine

določilo oporočno dedinjo (5. točka izreka).

Nujni dediči M.Š., J.Š. in D.K. so se pravočasno pritožili proti

sklepu o določitvi začasne skrbnice zapuščine. Predlagajo njegovo

razveljavitev in zavrnitev predloga. Vztrajajo, da za določitev

skrbnice zapuščine ni nobene potrebe niti zakonske podlage, saj so

dediči znani, prav tako je znano njihovo prebivališče. Sklepu očitajo

protispisnost, saj so dediči že na zapuščinski obravnavi navedli,

zakaj oporočna dedinja ni primerna za skrbnico. Opozarjajo na

kolizijo interesov med oporočno dedinjo in pritožniki. Skrbnica že

zdaj deluje v nasprotju z njihovimi interesi. Z zapustnikom se je

poročila zgolj iz koristoljubnosti. V stanovanjsko hišo, ki je

predmet dedovanja, je proti volji ostalih dedičev vzela podnajemnika,

Sodišče prve stopnje je za izpodbijano odločitev v sklepu

navedlo dejanske in pravne razloge. Pojasnilo je tudi svojo

oceno, da je oporočna dedinja primerna za začasno skrbnico

zapuščine, tako da ni upravičen pritožbeni očitek o

protispisnosti sklepa, saj je izpodbijano odločitev mogoče

preizkusiti. Sodišče prve stopnje tudi ni zagrešilo kakšnih

drugih uradoma upoštevnih postopkovnih kršitev. Pač pa po

oceni pritožbenega sodišča izpodbijana odločitev temelji na

Če nastanejo težave pri prehodu zapuščine na dediče, je

skladno s 131. členom Zakona o dedovanju (ZD, Ur.l. SRS, št.

15/76 in 23/78 ter Ur.l. RS, št. 17/91-I do 67/01) umestna

določitev začasnega skrbnika zapuščine. Tudi kadar so dediči

in njihovo prebivališče znani, je včasih treba urediti

pravice in obveznosti, ki zadevajo zapuščino, npr. izterjati

terjatve, plačati dolgove, poskrbeti za redno upravo

zapuščine, v imenu vseh dedičev začeti kakšen postopek pred

sodiščem ali drugim organom in podobno. Oporočna dedinja

takšnih okoliščin v svojem predlogu ni navajala. Iz podatkov

v spisu ni razvidno, da bi zapuščini grozila kakšna škoda,

zato potrebe po njenem zavarovanju ni mogoče utemeljiti

zgolj s pričakovano dolgotrajnostjo zapuščinskega postopka,

sploh ker je vsa zapuščina že v rokah oporočne dedinje.

Dejstvo, da se dediči ne morejo sporazumeti o upravljanju z

zapuščino, pa bi lahko bilo razlog za določitev upravitelja

zapuščine skladno z 2. odstavkom 145. člena ZD.

Pritožba ima torej prav, da v obravnavanem primeru ni bilo

zakonske podlage za določitev začasne skrbnice zapuščine.

Poleg tega pritožniki upravičeno dvomijo o primernosti

oporočne dedinje za to funkcijo. Skrbnik zapuščine je namreč

zakoniti zastopnik vseh dedičev, ki v njihovem imenu skrbi

za zapuščino, zato mora biti nepristranski in vreden

zaupanja vseh dedičev. Pod temi pogoji je začasni skrbnik

zapuščine lahko tudi eden od sodedičev. Ker pa ima položaj

skrbnika za poseben primer, upoštevaje 181. člen Zakona o

zakonski zvezi in družinskih razmerjih (Ur.l. SRS, št. 15/76

do 14/89 in Ur.l. RS, št. 13/94 do 16/04) začasni skrbnik

zapuščine ne more biti oseba, katere koristi so v navzkrižju

s koristmi dedičev. Oporočna dedinja sama priznava

nesoglasja v zvezi z najemnikom in delitvijo najemnine. Ne

navsezadnje na kolizijo interesov kažejo tudi zahtevki,

zaradi katerih je bil zapuščinski postopek prekinjen, dediči

Ob pravilni razlagi 131. člena ZD bi moralo sodišče prve

stopnje predlog oporočne dedinje za določitev začasnega

skrbnika zapuščine zavrniti. Sodišče druge stopnje je zato

pritožbi ugodilo in na podlagi 3. točke 365. člena Zakona o

pravdnem postopku (Ur.l. RS, št. 26/99, 96/02 in 2/04) v

zvezi s 4. točko 358. člena istega zakona in 163. členom ZD

sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu ustrezno

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.