VSL sklep I Cp 1856/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-10-26

izbris iz sodnega registra - odgovornost družbenikov - prehod obveznosti - res iudicata

Pravnomočna sodna odločba proti gospodarski družbi je izvršilni

naslov tudi proti toženki, ki je družbenica izbrisane družbe. Za

terjatev, ki jo tožeča stranka vtožuje, ima že pravnomočen sklep o

Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se glede toženke B.N. razveljavi

Tožeča stranka je dolžna toženi stranki B.N. povrniti stroške

postopka v znesku 31.600,00 SIT, v roku 15 dni.

Tožeča stranka je dolžna toženi stranki B.N. povrniti stroške

pritožbenega postopka v znesku 49.200,00 SIT, v 15 dneh pod izvršbo.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo tožencem naložilo, da

tožeči stranki nerazdelno plačajo 172.329,50 SIT z zakonskimi

zamudnimmi obrestmi od zneskov natančneje opredeljenih v 1. točki

izreka sodbe. Hkrati jim je naložilo, da tožeči stranki povrnejo

pravdne stroške v znesku 100.400,00 SIT z zakonskimi zamudnimi

obrestmi od dneva izdaje sodbe do plačila.

Proti sodbi sta se pritožila toženca B.N. in T.K. iz vseh pritožbenih

razlogov 1. odst. 338. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP in

predlagala, da višje sodišče pritožbi ugodi in odločitev sodišča prve

stopnje razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno

S sklepom sodišča prve stopnje z dne 28.9.2004 je bila pritožba

toženca T.K. proti sodbi zavržena (sklep pravnomočen 18.10.2004),

zato je višje sodišče obravnavalo le pritožbo toženke.

Toženka sodišču prve stopnje očita, da sodbe ne more preizkusiti, ker

sodišče ni izvedlo dokazov, ki jih je predlagala v vlogah. Gre za

izpis iz sodnega registra za registracijo družbe T. d.o.o., kjer je

razvidno, da je manjšinska družbenica in da ni imela vpliva na

zastopanje družbe v pravnem prometu. Sodišče bi na podlagi te listine

lahko ugotovilo, da nima bistvenega vpliva na poslovanje družbe (nima

niti večinskega deleža niti ni zastopnica), zato je pasivna

družbenica. K družbi je pritegnjena zgolj kot figura, kot papirnata

družbenica. Vpogled v izpis iz sodnega registra v povezavi z

ravnanjem tožencev J.K. in B.I., ki na tožbo nista odgovorila, ker

jima je znano, da sta kriva za neprimerno poslovanje družbe,

dokazuje, da ni prava družbenica. Po njenem prepričanju sodišče tega

dokaza ni niti izvedlo, če pa ga je izvedlo, je nepravilna

ugotovitev, da ni uspela dokazati statusa pasivne družbenice. Ne

razpolaga z dokumentacijo družbe, ki bi izkazovala finančno

poslovanje ali sklepanje pogodb oz. podobno. J.K. in B.I. sta

odgovorna za propad družbe. Drugih dokazov v prid trditve, da ni

aktivna družbenica, nima. Odločitev sodišča je najmanj preuranjena,

Ob preizkusu izpodbijane sodbe v okviru v pritožbi uveljavljanih

razlogov, je sodišče druge stopnje ugotovilo, da je podana absolutna

bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 12. tč. 339. čl. ZPP,

na katero mora sodišče druge stopnje paziti po uradni dolžnosti (2.

odst. 350. čl. ZPP). O sporni terjatvi tožeče stranke je bilo, kot

navaja tožeča stranka v tožbi sama, isto pa je razvidno tudi iz spisa

Okrajnega sodišča v Kamniku Ig, že pravnomočno odločeno. Dolžniku,

družbi T. d.o.o. Ljubljana, katere ustanovitelji in družbeniki so

toženci, je bilo s sklepom o izvršbi z dne 8.11.1996 naloženo plačilo

sedaj vtoževane terjatve in dovoljena predlagana izvršba. Po

ugotovitvi sodišča prve stopnje, ki ima oporo v izpisku iz sodnega

registra (A 1) je bil dolžnik izbrisan na podlagi 37. čl. Zakona o

finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod, ker v zakonsko določenem roku

ni opravil uskladitve po 1. in 2. odst. 580. člena Zakona o

gospodarskih družbah - ZGD. Izkaže se, da je tožnica vložila v zvezi

z isto terjatvijo novo tožbo proti tožencem, ki so družbeniki

izbrisane družbe. Pravnomočna sodna odločba proti gospodarski družbi

je izvršilni naslov tudi proti toženki, ki je družbenica izbrisane

družbe. Glede na določbo 4. odst. 24. čl. Zakona o izvršbi in

zavarovanju (ZIZ) bi tožeča stranka lahko dosegla nadaljevanje

izvršbe, ki je bila prekinjena zaradi izbrisa družbe iz sodnega

registra, saj bi prehod obveznosti nanjo lahko dokazala z izpiskom iz

Ker je sodišče prve stopnje odločalo o zahtevku, o katerem je bilo že

pravnomočno razsojeno, je zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb

pravdnega postopka po 12. tč. 2. odst. 339. čl. ZPP. Sodišče druge

stopnje je zato moralo pritožbi toženke ugoditi ter glede nje

izpodbijano sodbo razveljaviti in tožbo zavreči (2. odst. 354. čl.

Posledično je na podlagi 2. odst. 165. čl. ZPP moralo odločati o

stroških postopka. Na podlagi 1. odst. 154. čl. ZPP je dolžna tožeča

stranka toženi stranki povrniti njene stroške (stroške zastopanja,

stroške za takse), ki jih je sodišče druge stopnje odmerilo v skladu

z veljavno taksno in odvetniško tarifo ter priglašenim stroškovnikom.

Za sestavo odgovora na tožbo je sodišče druge stopnje toženki

priznalo 200 točk, kar ob vrednosti točke 110,00 SIT znaša 22.000,00

SIT, 20 % DDV in sodno takso za odgovor na tožbo (5.200,00 SIT), tako

skupno znašajo stroški postopka 31.600,00 SIT. Ker je toženka s

pritožbo uspela, ji mora tožeča stranka povrniti tudi stroške

pritožbenega postopka (za sestavo pritožbe in takso za pritožbo v

skladu s priglašenim stroškovnikom). Pritožbeni stroški toženke

ZGD člen 394,  394.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-12,  339,  339/2,  339/2-12.  ZFPPod člen 27,  27/4,  27,  27/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.