VSL sklep III Cp 1656/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-05-06

Tretji lahko vloži ugovor do konca izvršilnega postopka, praviloma

takrat, ko se izvršba še opravlja. V konkretni zadevi rubež po

podatkih v spisu še ni bil opravljen, zato je ugovor tretjega

preuranjen. Mogoče je sicer ugovor tretjega vložiti po izdaji sklepa

o izvršbi še pred opravo rubeža, vendar takrat, ko je v sklepu o

izvršbi naveden predmet, nad katerim ima tretji pravico, ki

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je prvo sodišče kot preuranjen zavrglo

(pravilno zavrnilo) ugovor R. K. kot tretje.

Proti sklepu se pritožuje R. K.. Navaja, da je bil izdan sklep o

dovolitvi izvršbe na premičnine dolžnika, ki se nahajajo na naslovu

dolžnika, ki naj bi bil R... 4 v Ljubljani. To pa ni naslov dolžnika,

tam dolžnik nima nobenih premičnin, saj so vse premičnine v lasti in

posesti pritožnice in matere R. K.. ZIZ ne določa kot pogoj za

vložitev ugovora tretjega že opravljenega rubeža. V stanovanju živi

R. K. s hčerko in materjo in s tem verjetno izkazuje, da dolžnik na

tem naslovu nima svojih stvari. V nadaljevanju predlaga odlog

Prvi odstavek 64. člena ZIZ določa, da kdor verjetno izkaže, da ima

na predmetu izvršbe pravico, ki preprečuje izvršbo, lahko vloži

ugovor zoper sklep o izvršbi in pri njem zahteva, naj sodišče izvršbo

na ta predmet izreče za nedopustno. Tretji lahko vloži ugovor do

konca izvršilnega postopka, praviloma takrat, ko se izvršba že

opravlja. V konkretni zadevi rubež po podatkih v spisu še ni bil

opravljen, zato je ugovor tretje res preuranjen. Mogoče je sicer

ugovor tretjega vložiti po izdaji sklepa o izvršbi še pred opravo

rubeža, vendar takrat, ko je v sklepu o izvršbi naveden predmet, na

katerem ima tretji pravico, ki preprečuje izvršbo. V obravnavanem

primeru pa predlog in sklep o izvršbi nista tako oblikovana.

Pravilnost takšne odločitve potrjujejo že same navedbe R. K. v

ugovoru tretjega, da so v stanovanju na R... 4 predmeti, ki so v

lasti nje ali pa njene matere, pri čemer ne opredeli, za katere

predmete in v lasti katere izmed njiju so. Tako se pokaže, da je

odločitev prvega sodišča o preuranjenosti ugovora tretje, pravilna.

To bi sicer narekovalo zavrnitev pritožničinega ugovora, ker pa je

sodišče njen predlog zavrglo, odločitev pritožnici ni v škodo.

O pritožničinem predlogu za odlog izvršbe in o predlogu upnika za

spremembo sredstva in predmetov izvršbe (list. št. 28 in nadaljnje)

bo v nadaljevanju postopka moralo odločiti prvo sodišče, ki bo moralo

najprej razčistiti in odpraviti tudi nejasnosti glede imena in

naslova dolžnika, ki se nahaja v spisu: samo primeroma to sodišče

navaja, da je bil sklep o izvršbi izdan proti dolžniku L. Ž., R...

20, Ljubljana, prejel ga je J. Ž. na naslovu R... 4, Ljubljana, in na

podlagi takšne vročitve je sodišče ugotovilo pravnomočnost sklepa o

izvršbi 14.3.2001; sklep z dne 30.6.2003 se brez izkazane odločitve o

popravi imena dolžnika glasi na J. Ž., vročen pa je na ime L. Ž. na

naslov R... 4; tudi sklep o določitvi izvršitelja se glasi na

dolžnika L. Ž. na naslovu R... 4, tako se glasita tudi obračun

izvršitelja (list. št. 13) in poročilo o rubežu itd. Končno bo moralo

sodišče odpraviti očitno pisno pomoto v obrazložitvi izpodbijanega

sklepa, ki kot tretji navaja K. in U. G. (328. člen ZPP v zvezi s

Odločitev sodišča druge stopnje temelji na določbi 2. točke 365.

člena ZPP v zvezi s členom 15. ZIZ, odločitev o stroških pritožbenega

postopka R. K. pa na določbi 1. odstavka 154. člena, 1. odstavka 165.

člena ZPP v zvezi s členom 15. ZIZ in je zajeta z zavrnilnim izrekom

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.