VSL sklep IV Cp 3664/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-08-18

Ne more biti dvoma, da ima upnik od zavezanca pravico

terjati - na podlagi zakonske cesije - tudi zakonske zamudne

obresti od izplačanih zneskov. Vendar pa taka določba sama

po sebi še ne pomeni, da je mogoče voditi izvršbo tudi za

zakonske zamudne obresti, ne da bi izvršilni naslov vseboval

dolžnost njihovega plačila. Zakon upniku daje pravico, da

zahteva zamudne obresti od izplačanih nadomestil preživnine,

če predhodno pridobi izvršilni naslov za svojo, na zakonu

Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem zavrnilnem delu

(III. točka izreka) potrdi sklep o izvršbi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom o izvršbi dovolilo

izvršbo zaradi izterjave zapadle preživnine 550.868,00 SIT,

nadaljnjih izvršilnih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi od

izdaje sklepa o njihovi odmeri do plačila s prenosom sredstev, ki jih

ima dolžnica pri organizaciji za plačilni promet in prodajo

premičnin. Za izvršitelja je določilo J. Z. V presežku je

Proti zavrnilnemu delu sklepa o izvršbi se je zaradi zmotne

uporabe materialnega prava pritožil upnik, ki predlaga, naj

pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in sklep v izpodbijanem

delu spremeni tako, da predlogu za izvršbo v celoti ugodi.

Navaja, da je upnik upravičencema D. in S. F. z odločbo z

dne ...2000, št. PS-.../2000, ki je postala izvršljiva

9.10.2000, priznal pravico do nadomestila preživnine. Do

30.11.2003 jima je skupaj izplačal 550.868,00 SIT. Zakon o

Jamstvenem in preživninskem skladu RS (Ur. l. RS, št. 25/97

s kasnejšimi spremembami, ZJPSRS) določa, da terjatve otroka

proti preživninskemu zavezancu z dnem izvršitve odločbe o

priznanju pravic po ZJPSRS do višine pravic, zagotovljenih

po tem zakonu, preidejo na Sklad. Zakon opredeljuje tudi

trenutek, kdaj subrogacija nastopi in višino subrogirane

terjatve. Določa, da s prehodom terjatve Sklad vstopi v

razmerju do preživninskega zavezanca v položaj otroka kot

upnika do višine sredstev, izplačanih na podlagi odločbe o

nadomestilu preživnine, povečanih za pripadajoče obresti in

Po določbi 3. tč. 1. odst. 17. čl. Zakona o izvršbi in

zavarovanju (ZIZ) predstavlja izvršilni naslov, na podlagi

katerega sodišče dovoli izvršbo, tudi druga izvršljiva

odločba, za katero zakon določa, da je izvršilni naslov.

ZJPSRS v 5. odstavku 21.d člena določa, da je obvestilo

Sklada o vsakokratni uskladitvi in novem znesku nadomestila

preživnine, skupaj z odločbo o pravici do nadomestila

preživnine, izvršilni naslov. Taka zakonska opredelitev pa

ne potrjuje pritožbenega stališča, da navedeni izvršilni

naslov zajema tudi pripadajoče zakonske zamudne obresti od

zapadlosti posameznih preživninskih zneskov. Izvršilni

naslov je v objektivnem smislu primeren za izvršbo, če so v

njem navedeni predmet, vrsta, obseg in čas izpolnitve

obveznosti (1. odst. 21. čl. ZIZ). Izvršilni naslov -

odločba Jamstvenega in preživninskega sklada z dne

...2000, št. PS-.../2000/... z obvestili o uskladitvi

nadomestila preživnine - ne vsebuje navedbe o dolžnosti

plačila zakonskih zamudnih obresti od zapadlosti posameznih

zneskov. Določba 3. odst. 28. čl. ZJPSRS, na podlagi katere

Sklad s prehodom terjatve vstopi v razmerju do

preživninskega zavezanca v položaj otroka, obveznost

preživninskega zavezanca res povečuje tudi za pripadajoče

obresti in stroške postopka. Ne more biti dvoma, da ima

upnik od zavezanca pravico terjati - na podlagi zakonske

cesije - tudi zakonske zamudne obresti od izplačanih

zneskov. Vendar pa taka določba sama po sebi še ne pomeni,

da je mogoče voditi izvršbo tudi za zakonske zamudne

obresti, ne da bi izvršilni naslov vseboval dolžnost

njihovega plačila. Zakon upniku daje pravico, da zahteva

zamudne obresti od izplačanih nadomestil preživnine, če

predhodno pridobi izvršilni naslov za svojo, na zakonu

Ker odločba o pravici do nadomestila preživnine oz.

obvestila o uskladitvi nadomestila preživnine, v sporni

zadevi ne predstavljajo izvršilnega naslova za izterjavo

zakonskih zamudnih obresti, je pritožbeno sodišče, potem ko

je preverilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo nobene po

uradni dolžnosti upoštevne absolutne bistvene kršitve določb

pravdnega oz. izvršilnega postopka, pritožbo zavrnilo kot

neutemeljeno in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča

prve stopnje (2. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku v

ZJSRS člen 21d,  21d/5,  28,  28/3,  21d,  21d/5,  28,  28/3.  ZIZ člen 17,  17/1,  17/1-3,  21,  21/1,  17,  17/1,  17/1-3,  21,  21/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.