VSL sklep II Cpg 1129/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-04-12

Glede na 17. točko obrazložitve odločbe Ustavnega sodišča z opravilno

številko Up-357/03, je novemu dolžniku dana možnost izjave le pod

pogojem, da se mu skupaj s sklepom o nadaljevanju postopka vroči tudi

pravnomočen sklep o izvršbi, ki se glasi na prvotnega dolžnika.

Pritožbama prvega dolžnika in tretje dolžnice se ugodi, izpodbijana

sklepa se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov

S sklepom z dne 18.10.2005, opr. št. I Ig 136/95-86, je sodišče prve

stopnje naložilo dolžniku, naj upniku v osmih dneh povrne 155.607,00

SIT nadaljnjih izvršilnih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi od

dneva izdaje tega sklepa dalje do plačila.

S sklepom z dne 18.10.2005, opr. št. I Ig 136/95-88 pa je sodišče

prve stopnje zavrnilo ugovora prvega dolžnika in tretje dolžnice (1.

točka izreka). Sklenilo je še, da sta dolžnika dolžna upniku v osmih

dneh povrniti stroške ugovornega postopka v znesku 33.000,00 SIT z

zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sklepa dalje do plačila

V pravočasni pritožbi proti omenjenima sklepoma je prvi dolžnik

navedel, da je podpisal listino o izstopu iz družbe že leta 1992.

Tudi iz dopisa direktorice družbe Z.P. d.o.o. je razvidno, da sta

družbenika Z.S. d.o.o. samo I.D. in Z. d.o.o.. Zaradi navedenega je

bil dolžnik pasiven. Priglasil je pritožbene stroške.

V pravočasni pritožbi proti uvodoma citiranima sklepoma je tretja

dolžnica navedla, da zaradi sklepa skupščine št. 1 z dne 14.12.1992

ni več izvrševala pravic, ki bi ji šle kot družbenici. Sicer pa je to

razvidno tudi iz dopisa direktorice družbe Z.P. z dne 04.01.1995. Pri

tem že na podlagi le 10% poslovnega deleža tretja dolžnica ni mogla

imeti vpliva na poslovanje družbe. Sicer pa obveznost na dolžnico ni

prešla. Njen ugovor bi moralo sodišče obravnavati v kontradiktornem

postopku, kjer bi jo moralo sodišče tudi zaslišati. Ker tega ni

storilo, upnikovega odgovora na ugovor pa dolžnica tudi ni prejela,

je podana bistvena kršitev določb izvršilnega postopka. Sodišče bi

moralo upoštevati pravico dolžnika do izjave, kot je razvidno iz 17.

točke odločbe Ustavnega sodišča s št. Up-357/03-23 in U-I-351/04.

Glede pritožb proti sklepu z dne 18.10.2005, opr. št. I Ig 136/95-88

Sodišče druge stopnje ugotavlja, da je glede na 17. točko

obrazložitve odločbe Ustavnega sodišča z opravilno številko

Up-357/03, novemu dolžniku dana možnost izjave le pod pogojem, da se

mu skupaj s sklepom o nadaljevanju postopka vroči tudi pravnomočen

sklep o izvršbi, ki se glasi na prvotnega dolžnika.

Ker iz podatkov spisa ni razvidno ravnanje sodišča prve stopnje

skladno z zgornjimi izhodišči, je po prepričanju sodišča druge

stopnje z izpodbijanimi sklepi podana bistvena kršitev določb

postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem

postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi

in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ), saj novima dolžnikoma ni bila

dana možnost obravnavanja. Zato je bilo treba odločiti, kot je

razvidno iz izreka tega sklepa (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15.

členom ZIZ). V novem postopku bo moralo sodišče prve stopnje novima

dolžnikoma (glej že pravnomočen sklep o nadaljevanju postopka z redno

številko 10 spisa) vročiti sklep o izvršbi, ki je bil izdan proti

prvotnemu dolžniku. Hkrati pa bo lahko presojalo tudi pritožbene

navedbe v zvezi z dopisom direktorice družbe Z.P. z dne 04.01.1995.

Pri tem bo moralo upoštevati, da dolžnikove aktivnosti oziroma

pasivnosti ni mogoče presojati le na podlagi dejstva, da je

posameznik (ali družba) vpisan v sodni register kot družbenik, temveč

gre za dejansko vprašanje, kjer mora sodišče na podlagi izvedenih

dokazov ugotoviti, ali je posamezen družbenik storil vse, kar je bilo

v njegovi moči, da bi se družba uskladila z določbami Zakona o

gospodarskih družbah in s tem preprečil izbris.

Glede pritožb proti sklepu z dne 18.10.2005, opr. št. I Ig 136/95-88

Sodišče druge stopnje ugotavlja, da je z izpodbijanim sklepom zaradi

nerazumljivega izreka podana bistvena kršitev določb postopka iz 14.

točke 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v

nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in

zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ). Glede na to, da v obravnavani

zadevi na pasivni strani nastopa pet dolžnikov namreč ni jasno, komu

izmed njih so bili naloženi v plačilo nadaljnji izvršilni stroški.

Zato je bilo treba odločiti, kot je razvidno iz izreka tega sklepa

(3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Odločitev o

upnikovih nadaljnjih izvršilnih stroških, nanašajočih se med drugim

na ugovorni postopek, bo v novem postopku odvisna tudi od odločitve o

ugovorih prvega dolžnika in tretje dolžnice.

Odločitev o stroških pritožbenega postopka je sodišče druge stopnje

pridržalo za končno odločbo (3. odstavek 165. člena ZPP v zvezi s 15.

ZGD člen 446,  446.  ZSReg člen 8,  8/2,  8,  8/2.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-8,  339/14,  339,  339/2,  339/2-8,  339/14.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.