TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSM sklep II Cpg 138/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-06-01

V izvršilnem postopku pri prehodu obveznosti izbrisanega dolžnika

(gospodarske družbe) ni mogoče obravnavati nepravilnosti pri izbrisu

Obe pritožbi se zavrneta, izpodbijani sklep se p o t r d i.

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 05.01.2006 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 22.02.2006 proti novima dolžnikoma, pa oba tako

odločitev izpodbijata vsak s svojo pritožbo s podobnimi trditvami, da

pri izbrisanem predhodniku nista bila aktivna družbenika v smislu

razlage Ustavnega sodišča v njegovi odločbi opr. št., pa še izraža

pomisleke k izbrisu pravnega prednika po Zakonu o finančnem

poslovanju podjetij - ZFPPod, oba pa predlagata razveljavitev

Ker obe pritožbi vsebujeta le ugovorne navedbe, o katerih bo odločalo

izvršilno sodišče, je bil njegov sklep preizkušen v mejah uradnega

preizkusa, pa bistvene kršitve iz drugega odstavka člena 350 Zakona o

pravdnem postopku - ZPP niso bile ugotovljene, z uporabljenim pravom

(določbo člena 208 ZPP) pa tudi ni bilo nič narobe. Morebitne

nepravilnosti izbrisa iz sodnega registra družbe, po določbah ZFPPod

se v tem postopku ne ugotavljajo, sploh, ker bi naj pritožitelja

Ugotavljanje (ne)odgovornosti obeh dolžnikov za dolgove izbrisane

družbe po kriterijih iz omenjene ustavne odločbe je prepuščeno

izvršilnemu sodišču, zato je njegov sklep o nadaljevanju prekinjenega

ZPP člen 208,  208.  ZFPPod člen vsi,  vsi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 143/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-06-12

Pred pravnomočnostjo sklepa o nadaljevanju prekinjenega izvršilnega

postopka, ni mogoče odločati niti o predlogu za odlog izvršbe.

Pritožba se zavrne, izpodbijani sklep se v točki I njegovega izreka

O pritožbenih stroških bo odločeno v okviru reševanja ugovora pred

Izvršilno sodišče je s sklepom (točka I izreka) odločilo, da se

izvršba, dovoljena proti družbi, zaradi njenega izbrisa iz sodnega

registra, nadaljuje proti njenim ustanoviteljem in novimi izvršilnimi

sredstvi (točka II), določilo izvršitelja (točka III) in dolžnikom

naložilo povrnitev nadaljnjih stroškov upnika v znesku 18.480,00 SIT

Gornji sklep nova dolžnika izpodbijata s pritožbo in ugovorom hkrati,

a izključno ugovornimi navedbami, da sta iz družbe, pravnega prednika

izstopila pred njenim izbrisom iz sodnega registra in za njegove

obveznosti ne odgovarjata v smislu zaključkov ustavne odločbe opr.

št., zato predlagata njegovo razveljavitev.

Upnik je odgovoril na ugovor, ne pa na pritožbo.

Zaradi pomanjkanja pritožbenih razlogov, namenjenim točki I

izpodbijanega sklepa, je bila ta odločitev preizkušena v

mejah uradnega preizkusa, pa pri tem ni bila ugotovljena

nobena izmed bistvenih kršitev drugega odstavka člena 350

Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ki preko člena 15 Zakona o

izvršbi in zavarovanju - ZIZ velja tudi v izvršilnem

postopku. Veljavno pravo (določba člena 208 ZPP) ni bilo

uporabljeno nepravilno, zato je sklep o nadaljevanju

izvršilnega postopka proti njima potrjen, da bi o njunih ugovornih

trditvah odločilo prvostopno sodišče, vključno z ugovornimi stroški

in upnikovimi stroški za odgovor na ugovor.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 153/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-06-12

Po prekinitvi izvršilnega postopka sodišče ne more odločati o

Pritožba se zavrne, izpodbijani sklep se p o t r d i .

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 29.05.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 17.01.2006, vendar proti dolžniku, ki tak sklep

izpodbija s pritožbo, ker je bil izbris pravnega prednika družbe

nezakonit in je vložil ustavno pritožbo proti drugostopnemu sklepu, s

katerim je bila prvostopna odločitev o izbrisu potrjena. Predlaga še

odlog izvršbe po členu 71 Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ.

Pritožba s podobno vsebino je bila pravnomočno zavržena že pred prvo

Pred izdajo napadenega sklepa je bil postopek prekinjen in sodišče

potem ne bi smelo obravnavati dolžnikovega predloga za odlog izvršbe.

Bo pa o njem smelo odločati šele po pravnomočnosti sklepa o

nadaljevanju izvršilnega postopka, ki je potrjen, saj pritožba ne

vsebuje nobenega relevantnega razloga za poseganje vanj. Predvsem ne

zanika, da je bil v času izbrisa pravnega prednika iz sodnega

registra med njegovimi ustanovitelji, ali da predlog za nadaljevanje

izvršbe izvršilnega postopka proti njemu ni bil vložen v zakonskem

(1-letnem) roku. Tako je bil mogoč preizkus izpodbijanega sklepa le

po uradni dolžnosti, ki pa ni pokazal kršitev pri uporabi določbe 208

Zakona o pravdnem postopku - ZPP niti bistvenih kršitev iz drugega

Pred meritornim odločanjem o dolžnikovih ugovornih navedbah, ki

prevladujejo v pritožbi, je treba odločiti o predlaganem odlogu

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 119/06
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

prekinitev izvršilnega postopka - lastnost pravne osebe

Po členu 3/1 Zakona o gospodarskih družbah - ZGD družba pridobi

lastnost pravne osebe z vpisom v sodni register in jo izgubi z

izbrisom iz njega, direktorju pa preneha pravica do zastopanja,

delavcem preneha delovno razmerje - glej drugi in tretji odstavek

Pritožba se zavrne, izpodbijani sklep se p o t r d i .

Okrajno sodišče je izvršilni postopek prekinilo s sklepom, ki ga

upnik izpodbija s pritožbo, s katero smiselno uveljavlja pritožbeni

razlog zmotne ugotovitve dejanskega stanja glede učinkov izbrisa

dolžnika iz sodnega registra, ker dolžnik še posluje, saj je dne

01.02.2005 odprl transakcijski račun in oddal davčno napoved.

Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in nadaljevanje

Navedba v razlogih izpodbijanega sklepa o izbrisu dolžnika iz sodnega

registra na podlagi Zakona o finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod

dne 24.08.2000 je pomotna, to pa bo mogoče sanirati s sklepom o

popravi, ker je v spisu (l. št. 10/a) izpisek iz sodnega registra s

podatkom, da je bil dolžnik kot subjekt vpisa izbrisan iz sodnega

registra 27.06.2005, po citiranem ZFPPod in torej ne izpolnjuje več

zakonskih pogojev za nadaljevanje poslovanja. Po členu 3/1 Zakona o

gospodarskih družbah - ZGD družba pridobi lastnost pravne osebe z

vpisom v sodni register in jo izgubi z izbrisom iz njega, direktorju

pa preneha pravica do zastopanja, delavcem preneha delovno razmerje -

glej drugi in tretji odstavek člena 27 ZFPPod. Ostane le še

odgovornost družbenika za obveznost izbrisane družbe, kot je

razloženo v razlogih izpodbijanega sklepa. Zato je brez pravnih

učinkov ugovor proti sklepu o izvršbi, ki ga je dne 10.10.2005 vložil

dolžnik oziroma njegov bivši zastopnik, ki dejstva izbrisa ne zanika.

Listine, ki jih je upnik priložil k pritožbi datirajo v čas pred

datumom izbrisa, zato niso relevantne in ne v koliziji z izpodbijano

odločitvijo, saj je do izbrisa dolžnika prišlo 27.06.2005 in tega dne

je dolžnik kot pravna oseba prenehal obstajati in s tem dnem so de

iure nastopili pogoji za prekinitev izvršilnega postopka, odrejenim z

ZGD člen 3,  3/1,  3,  3/1.  ZFPPod člen 27,  27/2,  27/3,  27,  27/2,  27/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 113/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

Šele pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo

ustavne določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le

aktivni družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem

registru ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa

Pritožbam se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi, zaradi

vnovičnega odločanja o predlogu nadaljevanja izvršilnega

Izrek o nadaljnjih izvršilnih upnika se pridrži.

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 30.06.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 03.10.2005 proti novim dolžnikom, ki pa tako

odločitev izpodbijajo vsak s svojo pritožbo, ker obveznost s

prvotnega dolžnika izbrisane družbe ni prešla na nobenega od njih.

Vse štiri pritožbe vsebujejo le ugovorne razloge iz točke 12 člena 55

Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ in predlog razveljavitve

izpodbijanega sklepa, ki je bil preizkušan v mejah iz drugega

odstavka člena 350 Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ki preko določbe

15 ZIZ velja tudi v izvršilnem postopku, najprej glede bistvenih

kršitev določb pravdnega postopka, pa je bilo pri tem ugotovljeno, da

izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga o pravnem nasledstvu

novih dolžnikov za dolgove izbrisane gospodarske družbe. Pomanjkanje

razlogov o odločilnih dejstvih je absolutna bistvena kršitev iz točke

14 člena 339/II ZPP in je izpodbijana odločitev razveljavljena že iz

Kot opozarja upnik v odgovoru na ugovore dolžnikov po izteku roka gre

dejansko za take ugovore, o katerih bo odločalo izvršilno sodišče

samo, vendar po pravnomočnosti sklepa o nadaljevanju postopka, ki ga

je treba izdelati ponovno in s potrebnimi razlogi ter ob upoštevanju

podatkov iz sodnega registra o vpisanih družbenikih izbrisane družbe,

dolžnika. Po podatkih spisa je predlog vložen v enoletnem roku. Šele

pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo ustavne

določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le aktivni

družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem registru

ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe. Po

podatkih spisa nobeden od novih dolžnikov ni bil v času izbrisa

družbe vpisan kot njen družbenik, ampak je bila to družba, ki pa je

bila tudi izbrisana iz sodnega registra po določbah Zakona o

finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod, vendar nekaj mesecev pred

družbo. Ustanovitelji družbe pa so fizične osebe, pritožitelji.

O upnikovih nadaljnih izvršilnih stroških bo mogoče odločati šele po

vsebinskem odločanju o ugovorih dolžnikov.

ZIZ člen 55,  55-12,  55,  55-12.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-14,  339,  339/2,  339/2-14.  ZFPPod člen vsi,  vsi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 112/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

O vseh ugovornih trditvah glede (ne)prehoda obveznosti iz prvotnega

dolžnika, pravne osebe, na njegovega ustanovitelja, pritožnika, bo

Pritožba se zavrne, izpodbijani sklep se p o t r d i .

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 17.06.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 17.01.2006 proti, ki tako odločitev izpodbija s

pritožbo z vsemi tremi v prvem odstavku člena 338 Zakona o pravdnem

postopku - ZPP vsbovanimi pritožbenimi razlogi in predlogom njegove

razveljavitve. Pojasni, da je v izbrisani družbi, pravnem predniku,

sodeloval pri upravljanju le do konca leta 1999, ko se je upokojil in

vodenje družbe je od njega prevzel K. B.. Po upokojitvi je

imel namen izstopiti iz družbe še kot njen družbenik, pa se

s preostalim družbenikom ni mogel dogovoriti o pogojih

izstopa. Tudi zato, ker je bil račun, verodostojna listina,

izdan v letu 2001, za ta dolg družbe ni odgovoren in

obveznost torej ni prešla nanj, saj v tem času na poslovanje

družbe ni imel vpliva, ni bil njen aktivni družbenik v

smislu ustavne odločbe opr. št. Up-I-135/04.

Dolžnikova pritožba, ki vsebuje predvsem ugovorni razlog iz točke 12

člena 55 Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ, o katerem bo odločalo

prvostopno sodišče, je bila preizkušena le v okviru uradnega

preizkusa po drugem odstavku člena 350 Zakona o pravdnem postopku -

ZPP, ki preko določbe 15 ZIZ velja tudi v izvršilnem postopku.

Nobenega dejstva, merodajnega za izdajo izpodbijanega sklepa, dolžnik

ni izpodbil, tudi uporabljenega prava ne, in ker pritožba ne vsebuje

nobene relativne bistvene kršitve določb ZPP, na katere bi bilo treba

odgovoriti, pa tovrstnih kršitev uradni preizkus ni odkril. Nobenega

razloga za predlagano poseganje v izpodbijani sklep torej ni in je

O vseh ugovornih trditvah glede (ne)prehoda obveznosti iz prvotnega

dolžnika, pravne osebe, na njegovega ustanovitelja, pritožnika, bo

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 128/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

Šele pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo

ustavne določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le

aktivni družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem

registru ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe.

Vsem štirim pritožbam se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi,

zaradi vnovičnega odločanja o predlogu nadaljevanja izvršbe.

Izrek o stroških odgovora na ugovor upnika se pridrži.

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 07.07.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 22.08.2005 proti novim dolžnikom, ki pa tako

odločitev izpodbijajo vsak s svojo pritožbo, ker obveznost s

prvotnega dolžnika izbrisane družbe ni prešla na nobenega od njih.

Vse štiri pritožbe vsebujejo le ugovorne razloge iz točke 12 člena 55

Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ in predlog razveljavitve

izpodbijanega sklepa, ki je bil preizkušan v mejah iz drugega

odstavka člena 350 Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ki preko določbe

15 ZIZ velja tudi v izvršilnem postopku, najprej glede bistvenih

kršitev določb pravdnega postopka, pa je bilo pri tem ugotovljeno, da

izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga o pravnem nasledstvu

novih dolžnikov za dolgove izbrisane gospodarske družbe. Pomanjkanje

razlogov o odločilnih dejstvih je absolutna bistvena kršitev iz točke

14 člena 339/II ZPP in je izpodbijana odločitev razveljavljena že iz

Kot opozarja upnik v odgovoru na ugovore dolžnikov po izteku roka gre

dejansko za take ugovore, o katerih bo odločalo izvršilno sodišče

samo, vendar po pravnomočnosti sklepa o nadaljevanju postopka, ki ga

je treba izdelati ponovno in s potrebnimi razlogi ter ob upoštevanju

podatkov iz sodnega registra o vpisanih družbenikih izbrisane družbe,

dolžnika. Po podatkih spisa je predlog vložen v enoletnem roku. Šele

pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo ustavne

določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le aktivni

družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem registru

ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe. Po

podatkih spisa nobeden od novih dolžnikov ni bil v času izbrisa

družbe vpisan kot njen družbenik, ampak je bila to družba, ki pa je

bila tudi izbrisana iz sodnega registra po določbah Zakona o

finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod, vendar nekaj mesecev pred

družbo. Ustanovitelji družbe pa so fizične osebe, pritožitelji.

O upnikovih nadaljnih izvršilnih stroških bo mogoče odločati šele po

vsebinskem odločanju o ugovorih dolžnikov.

ZIZ člen 55,  55-12,  55,  55-12.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-14,  339,  339/2,  339/2-14.  ZFPPod člen vsi,  vsi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 108/06
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

Šele pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo

ustavne določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le

aktivni družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem

registru ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe.

Vsem štirim pritožbam se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi,

zaradi vnovičnega odločanja o predlogu nadaljevanja izvršbe.

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 12.07.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 26.09.2005 proti novim dolžnikom, ki pa tako

odločitev izpodbijajo vsak s svojo pritožbo, ker obveznost s

prvotnega dolžnika izbrisane družbe ni prešla na nobenega od njih.

Vse štiri pritožbe vsebujejo le ugovorne razloge iz točke 12 člena 55

Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ in predlog razveljavitve

izpodbijanega sklepa, ki je bil preizkušan v mejah iz drugega

odstavka člena 350 Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ki preko določbe

15 ZIZ velja tudi v izvršilnem postopku, najprej glede bistvenih

kršitev določb pravdnega postopka, pa je bilo pri tem ugotovljeno, da

izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga o pravnem nasledstvu

novih dolžnikov za dolgove izbrisane gospodarske družbe. Pomanjkanje

razlogov o odločilnih dejstvih je absolutna bistvena kršitev iz točke

14 člena 339/II ZPP in je izpodbijana odločitev razveljavljena že iz

Kot opozarja upnik v odgovoru na ugovore dolžnikov po izteku roka gre

dejansko za take ugovore, o katerih bo odločalo izvršilno sodišče

samo, vendar po pravnomočnosti sklepa o nadaljevanju postopka, ki ga

je treba izdelati ponovno in s potrebnimi razlogi ter ob upoštevanju

podatkov iz sodnega registra o vpisanih družbenikih izbrisane družbe,

dolžnika. Po podatkih spisa je predlog vložen v enoletnem roku. Šele

pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo ustavne

določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le aktivni

družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem registru

ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe. Po

podatkih spisa nobeden od novih dolžnikov ni bil v času izbrisa

družbe vpisan kot njen družbenik, ampak je bila to družba, ki pa je

bila tudi izbrisana iz sodnega registra po določbah Zakona o

finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod, vendar nekaj mesecev pred

družbo. Ustanovitelji družbe pa so fizične osebe, pritožitelji.

ZIZ člen 55,  55-12,  55,  55-12.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-14,  339,  339/2,  339/2-14.  ZFPPod člen vsi,  vsi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep II Cpg 109/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-05-29

Šele pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo

ustavne določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le

aktivni družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem

registru ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe.

Vsem štirim pritožbam se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi,

zaradi vnovičnega odločanja o predlogu nadaljevanja izvršbe.

Izrek o stroških odgovora na ugovor upnika se pridrži.

Po sklepu izvršilnega sodišča se dne 07.07.2005 prekinjeni izvršilni

postopek nadaljuje 16.08.2005 proti novim dolžnikom, ki pa tako

odločitev izpodbijajo vsak s svojo pritožbo, ker obveznost s

prvotnega dolžnika izbrisane družbe ni prešla na nobenega od njih.

Vse štiri pritožbe vsebujejo le ugovorne razloge iz točke 12 člena 55

Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ in predlog razveljavitve

izpodbijanega sklepa, ki je bil preizkušan v mejah iz drugega

odstavka člena 350 Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ki preko določbe

15 ZIZ velja tudi v izvršilnem postopku, najprej glede bistvenih

kršitev določb pravdnega postopka, pa je bilo pri tem ugotovljeno, da

izpodbijani sklep ne vsebuje nobenega razloga o pravnem nasledstvu

novih dolžnikov za dolgove izbrisane gospodarske družbe. Pomanjkanje

razlogov o odločilnih dejstvih je absolutna bistvena kršitev iz točke

14 člena 339/II ZPP in je izpodbijana odločitev razveljavljena že iz

Kot opozarja upnik v odgovoru na ugovore dolžnikov po izteku roka gre

dejansko za take ugovore, o katerih bo odločalo izvršilno sodišče

samo, vendar po pravnomočnosti sklepa o nadaljevanju postopka, ki ga

je treba izdelati ponovno in s potrebnimi razlogi ter ob upoštevanju

podatkov iz sodnega registra o vpisanih družbenikih izbrisane družbe,

dolžnika. Po podatkih spisa je predlog vložen v enoletnem roku. Šele

pri odločanju o ugovoru dolžnikov bo treba upoštevati bistvo ustavne

določbe, da so za dolgove izbrisane družbe odgovorni le aktivni

družbeniki, ki pa niso vedno tisti, ki so vpisani v sodnem registru

ob izbrisu družbe. Pri odločanju o nadaljevanju prekinjenega

postopka, ki je vmesni procesno-tehnični sklep, pa so merodajni

ustanovitevlji, vpisani v registru v času objave izbrisa družbe. Po

podatkih spisa nobeden od novih dolžnikov ni bil v času izbrisa

družbe vpisan kot njen družbenik, ampak je bila to družba, ki pa je

bila tudi izbrisana iz sodnega registra po določbah Zakona o

finančnem poslovanju podjetij - ZFPPod, vendar nekaj mesecev pred

družbo. Ustanovitelji družbe pa so fizične osebe, pritožitelji.

O upnikovih nadaljnih izvršilnih stroških bo mogoče odločati šele po

vsebinskem odločanju o ugovorih dolžnikov.

ZIZ člen 55,  55-12,  55,  55-12.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-14,  339,  339/2,  339/2-14.  ZFPPod člen vsi,  vsi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep R 55/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-06-06

Tožba na razveljavitev sodne poravnave ni običajna

tožba, kjer bi bila glede na vrednost spora

18,000.000,00 SIT res podana stvarna pristojnost

okrožnega sodišča (drugi odstavek 32. člena Zakona o

pravdnem postopku - ZPP) temveč izredno pravno sredstvo,

ki ga ZPP obravnava v členih 392 in 393. Določila teh

členov so v odnosu na določbe o stvarni pristojnosti

sodišč (30. in 32. člen ZPP) leix specialis in jih je

zato potrebno uporabiti pri določitvi stvarne

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče.

V tej pravdni zadevi se je Okrajno sodišče izreklo za

stvarno nepristojno in je po pravnomočnosti svojega

sklepa zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču.

Okrožno sodišče je menilo, da ni stvarno pristojno, ker

se tožba na razveljavitev sodne poravnave vselej vloži

pred sodiščem, pred katerim je bila sodna poravnava

Sodna poravnava, ki se s tožbo razveljavlja je bila

sklenjena v nepravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem.

Tožba na razveljavitev sodne poravnave ni običajna

tožba, kjer bi bila glede na vrednost spora

18,000.000,00 SIT res podana stvarna pristojnost

okrožnega sodišča (drugi odstavek 32. člena Zakona o

pravdnem postopku - ZPP) temveč izredno pravno sredstvo,

ki ga ZPP obravnava v členih 392 in 393. Določila teh

členov so v odnosu na določbe o stvarni pristojnosti

sodišč (30. in 32. člen ZPP) leix specialis in jih je

zato potrebno uporabiti pri določitvi stvarne

pristojnosti. Tako je za odločanje o tožbi na

razveljavitev sodne poravnave sklenjene pred Okrajnim

sodiščem stvarno pristojno to sodišče ne glede na

ZPP člen 30,  32,  32/2,  392,  393,  30,  32,  32/2,  392,  393.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.