VSC sklep Cp 174/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-03-02

Presoja priznane nagrade in nadomestila za stroške cenilcev gradbene stroke.

Pritožbi se delno ugodi in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu spremeni tako, da se izvedencu odmeri dodatnih 52,5 točk oziroma 5.775,00 SIT nagrade, v presežku za še nadaljnjih zahtevanih 183,75 točk oziroma 20.212,50 SIT pa se njegov zahtevek zavrne.

V preostalem delu se njegova pritožba zavrne in se v nespremenjenem izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje izvedencu odmerilo nagrado in nadomestilo za stroške v skupnem znesku 77.962,50 SIT, v presežku pa je njegov zahtevek glede nadaljnjih priglašenih 236,25 točk oziroma 25.987,50 SIT zavrnilo.

Proti zavrnilnemu dela sklepa se je pritožil izvedenec. V pritožbi je navedel, da bi mu prvostopno sodišče moralo priznati priglašeno nagrado v celoti. Ogled, ki ga je opravil 01.09.2004, je trajal štiri ure in deset minut, 70 minut pa je porabil za prevoze. Najprej si je ogledal parc. št. ..., kjer je po strmem pobočju iz zgornje strani obhodil parcelo, nato pa se je po padnici spustil na vlako, ki poteka po spodnjem delu parcel. Ta del ogleda je bil enostaven, ker je preglednost na parceli velika. Druga parcela št. ... pa leži pod R.. Velika je 4,1185 ha in je v celoti zarasla z gozdnim drevjem ter leži na pobočju. Za obhod parcele, iskanje meje, ugotavljanje lesne zaloge po razvojnih fazah, ugotavljanje izvršenega poseka in kvalitete lesa na osnovi sosednjih dreves od posekanih in izdelave zapiskov pa mu je skoraj zmanjkalo dneva, saj je ogled te parcele trajal od 16.00h do 19.30h. Izdelano poročilo smatra za zahtevno, saj je izvedel tako dohodkovni kot tudi tržni pristop cenitve nepremičnin, za slednjega pa je moral izdelati obsežno analizo prodaj in nakupov gozdnih posesti. Za izdelavo mnenja je moral zbrati in proučti tudi dodatno dokumentacijo: aerofotoposnetke obeh parcel, saj je le na ta način lahko našel v prostoru posest in ugotovil njene dejanske meje, na Z. z. g. Š. pa je pridobil ustrezne podatke Gozdnogospodarskega načrta, ki so pomembni za način gospodarjenja na parcelah in za evidentiranje morebitnega nedovoljenega in neevidentiranega poseka. Zaradi navedenega je predlagal, da sodišče druge stopnje njegovi pritožbi ugodi in mu prizna nagrado, kot jo je predlagal ob izdaji izvedeniškega mnenja.

Sodišče druge stopnje je odločalo o pritožbeno spornih stroških in nagradi cenilca gozdarske stroke za dne 24.09.2004 opravljeno cenitev nepremičnin v tej izvršilni zadevi. Te je priglasil v višini 103.950,00 SIT, sodišče prve stopnje pa mu jih je odmerilo v znesku 77.962,50 SIT, kar ni v celoti v skladu s Pravilnikom o sodnih izvedencih in sodnih cenilcih (v nadaljevanju Pravilnik), zato je sodišče druge stopnje delno ugodilo obravnavani pritožbi.

Za ogled je pritožnik priglasil nagrado v višini 250 točk, sodišče prve stopnje pa mu je nagrado za to delo odmerilo v znesku 200 točk, saj je štelo, da je bil za opravo cenitve potreben ogled v trajanju do treh ur. Pritožba izpodbija takšno odločitev s podrobnimi navedbami o tem, koliko časa je cenilec porabil za ogled obeh gozdnih parcel, pri čemer sodišče druge stopnje pojasnjuje, da je takšno izkazovanje utemeljenosti priglašene nagrade sicer prepozno, kljub vsemu pa ne soglaša s stališčem prvostopnega sodišča glede ocene trajanja tega ogleda. Pritožnik je namreč imel nalogo, da opravi cenitev dveh gozdnih parcel v velikosti ... m2 in ... m2, ki nista sosednji parceli, zato bi lahko že iz teh dveh podatkov o njuni velikosti in legi sodišče prve stopnje presodilo, da ogleda v treh urah ni bilo mogoče opraviti, k takšnemu zaključku pa napotuje tudi dejstvo, da je bila enaka nagrada (za ogled do treh ur) priznana tudi cenilcu kmetijske stroke, ki pa je opravljal ogled bistveno manjših kmetijskih površin (992 m2). Pritožba cenilca je v tem delu utemeljena, zato ji je sodišče druge stopnje ugodilo in priznano nagrado povečalo za zavrnjenih 50 točk iz tega naslova.

Za pregled dodatne dokumentacije prvostopno sodišče cenilcu ni priznalo priglašenih 75 točk, ker iz mnenja ni bilo razvidno, da bi moral cenilec poleg dokumentacije, ki mu jo je posredovalo sodišče, pridobiti še dodatno dokumentacijo. S takšno obrazložitvijo soglaša tudi sodišče druge stopnje, ker v pritožbi zatrjevana dodatna dokumentacija med viri v cenitvi ni bila navedena, niti ni bila priložena cenitvi, medtem ko je za zagotovitev pravice do nagrade potrebno, da cenilec opravilo, za katero mu gre po Pravilniku nagrada, najprej zatrjuje, nato pa tudi izkaže, sicer do povrnitve ne more biti upravičen.

Nadalje pa se cenilec neutemeljeno pritožuje tudi zoper nepriznanje vseh priglašenih točk za sestavo cenitve. Pritožnik jo je opredelil kot zahtevno, sodišče prve stopnje pa mu je zanjo priznalo nagrado, ki jo Pravilnik določa za manj zahtevno cenitev, kar je po presoji sodišča druge stopnje pravilna odločitev. Pritožnik je namreč naloženo delo opravil na 9 straneh, pri čemer se njegov bistveni del nahaja na 4 straneh. Dolžina cenitve resda v celoti ne odraža njene zahtevnosti, vendar pa je dejstvo, da sta ta dejavnika neločljivo povezana in je zato ob upoštevanju, da sta bila opravljena dva načina cenitve, ter preostalih naloženih nalog na mestu zaključek, da je pritožnik opravil le manj zahtevno delo, za katerega mu pripada le že priznana nagrada.

Ob povedanem je pritožba cenilca delno utemeljena. V tem delu ji je zato sodišče druge stopnje ugodilo in na podlagi 3. točke 365. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) priznano nagrado zvišalo še za 52,5 točk oziroma 5.775,00 SIT (50 točk za ogled in 2,5 točk na račun 5% stroškov za pisarniška sredstva), v presežku pa je cenilčev zahtevek za plačilo še nadaljnjih zahtevanih 183,75 točk oziroma 20.212,50 SIT neutemeljen. V preostalem delu je zato njegovo pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Pri tem ni zasledilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (II. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in s 15. členom ZIZ).

Izrek o stroških odpade, ker jih pritožnik ni priglasil.

ZIZ člen 15,  15.  ZPP člen 155,  155/2,  249,  249/1,  155,  155/2,  249,  249/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.