VSL sklep III Cpg 1/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-01-13

litispendenca - začetek stečajnega postopka

ZFPPod v 3. tč. 2. odst. 30. čl. tako izrecno določa, da je razlog za

ugovor proti sklepu o začetku postopka izbrisa vloženi predlog za

začetek stečaja (in plačani predujem za stroške začetka stečajnega

postopka). Iz besedila tega določila ni razvidno, da bi moral biti

predlog za začetek stečaja, vključno s plačilom predujma, da bi šlo

za upošteven ugovorni razlog, vložen in predujem plačan že pred

začetkom postopka izbrisa. Uradna obrazložitev k predlogu ZFPPod

(Poročevalec Državnega zbora št. 38/99, str. 35) glede tega

ugovornega razloga izrecno omenja možnost vložitve predloga za

začetek stečajnega postopka po začetku postopka izbrisa po ZFPPod in

s tem razlogom utemeljuje daljši (dvomesečni) ugovorni rok. Smiselno

enako bi moralo veljati za pritožbeni postopek (3. odst. 34. čl.

Tekoči postopek izbrisa, upoštevaje ZFPPod, po prepričanju

pritožbenega sodišča tako ni ovira za odločanje o začetku stečajnega

postopka v obravnavanem primeru, kot to pravilno sledi iz

izpodbijanega sklepa. Pač pa je z vložitvijo predloga za začetek

stečajnega postopka in plačilom predujma po ZFPPod nastopila ovira za

nadaljevanje začetega postopka izbrisa (3. tč. 2. odst. 30. čl. v

zvezi s 3. odst. 31. čl. in 3. odst. 34. čl. ZFPPod).

Pritožba se zavrne in se izpodbijni sklep potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom začelo in zaključilo

stečajni postopek nad stečajnim dolžnikom.

Proti sklepu se upnik pravočasno pritožuje zaradi "vseh" pritožbenih

razlogov. Pritožbenemu sodišču predlaga, naj izpodbijani sklep

razveljavi in predlog za začetek stečajnega postopka zavrže. V

pritožbi očita sodišču prve stopnje, da je odločalo o stvari, o

kateri že teče postopek, namreč postopek izbrisa po ZFPPod. Navaja

še, da bi predlog za začetek stečaja sodišče prve stopnje moralo

zavreči, ker je bil vložen prepozno, to je, ko je že bil v teku

Pravnomočno zaključeni izbrisni in stečajni postopek imata enako

neposredno posledico: gospodarska družba se izbriše iz sodnega

registra in s tem preneha (prim. 2. odst. 171. čl. ZPPSL in 1. odst.

35. čl. ZFPPod). Nadaljnje posledice prenehanja gospodarske družbe po

enenem ali drugem postopku pa so bistveno različne za družbenike in

upnike izbrisane gospodarske družbe. Zato se pritožbeno sodišče

strinja s pritožnico, da ni nepomembno, po katerem postopku

Kolizijo med enim in drugim postopkom (deloma) ureja ZFPPod.

Tako ZFPPod v 2. odst. 23. čl. določa, da se določbe ZFPPod ne

uporabljajo za gospodarske družbe, nad katerimi je bil začet (med

drugim) stečajni postopek. Nadaljnjo izpeljavo tega pravila pomenijo

določbe 2. odst. 30. čl. ZFPPod, ki urejajo vprašanje ugovornih in

(ob smiselni uporabi tega določila) pritožbenih razlogov (prim. 3.

odst. 34. ZFPPod). Eden izmed takih razlogov je vložen predlog za

začetek stečajnega postopka nad gospodarsko družbo in založen

predujem za stroške do začetka stečajnega postopka (prim. 3. tč. 2.

Iz omenjenih zakonskih določb sledi, da daje ZFPPod prednost začetemu

stečajnemu postopku. Za zgolj uvedene stečajne postopke (90. čl.

ZPPSL) pa ob izpolnjenem nadaljnjem pogoju, to je plačilu predujma za

stroške do začetka stečajnega postopka, ZFPPod določa, da se postopek

odločanja o vloženem pravnem sredstvu (ugovoru ali pritožbi) prekine

do odločitve pristojnega sodišča o začetku stečaja (3. odst. 31. čl.

in 3. odst. 34. čl. ZFPPod). Če je nato sklep o začetku stečajnega

postopka izdan, pa sodišče razveljavi sklep o začetku postopka

izbrisa (4. odst. 31. čl. ZFPPod in 3. odst. 34. čl. ZFPPod).

ZFPPod v 3. tč. 2. odst. 30. čl. tako izrecno določa, da je razlog za

ugovor proti sklepu o začetku postopka izbrisa vloženi predlog za

začetek stečaja (in plačani predujem za stroške začetka stečajnega

postopka). Iz besedila tega določila ni razvidno, da bi moral biti

predlog za začetek stečaja, vključno s plačilom predujma, da bi šlo

za upošteven ugovorni razlog, vložen in predujem plačan že pred

začetkom postopka izbrisa. Uradna obrazložitev k predlogu ZFPPod

(Poročevalec Državnega zbora št. 38/99, str. 35) glede tega

ugovornega razloga izrecno omenja možnost vložitve predloga za

začetek stečajnega postopka po začetku postopka izbrisa po ZFPPod in

s tem razlogom utemeljuje daljši (dvomesečni) ugovorni rok. Smiselno

enako bi moralo veljati za pritožbeni postopek (3. odst. 34. čl.

Doslej razloženo za konkretni primer pomeni, da je po ZFPPod za

nadaljevanje postopka izbrisa poleg vloženega pravnega sredstva v tem

postopku pomembno, kdaj je bil vložen predlog za začetek stečaja in

kdaj je bil plačan predujem za stroške do začetka stečajnega

Iz podatkov spisa St 21/2004 je razvidno, da je bil predlog za

začetek stečaja vložen priporočeno po pošti 11. 6. 2004, sodišče pa

ga je prejelo 14.6.2004. Iz podatkov pridruženega spisa Srg 349/2004

je razvidno, da je bil 11.6.2004 dne izdan sklep o začetku postopka

izbrisa iz sodnega registra. Predlog za začetek stečajnega postopka

je bil tako vložen v okviru ugovornega roka.

Iz podatkov spisa St 21/2004 nadalje izhaja, da je sodišče prve

stopnje predlagatelja pozvalo k plačilu predujma s sklepom z dne

30.9.2004, ki je bil predlagatelju vročen 12.10.2004. Predlagatelj je

istega dne, to je 12.10.2004, predujem tudi plačal (prim. sporočilo o

plačilu predujma). Upoštevaje, da je sodišče prve stopnje v postopku

izbrisa izdalo sklep o izbrisu 17.9.2004, kot pravilno navaja

pritožnica, ki je bil objavljen v Ur.l. RS 102-103/2004 z dne

23.9.2004, je treba šteti, da je bil predujem plačan tekom

pritožbenega roka proti temu sklepu, ki velja med drugim za

družbenika (2. odst. 32. čl. ZFPPod). Iz podatkov Srg 349/2004 spisa

izhaja še, da je vložena pritožba družbenika proti sklepu o izbrisu

gospodarske družbe iz sodnega registra med drugim tudi iz razloga

vloženega predloga za začetek stečajnega postopka.

Tekoči postopek izbrisa, upoštevaje ZFPPod, po prepričanju

pritožbenega sodišča tako ni ovira za odločanje o začetku stečajnega

postopka v obravnavanem primeru, kot to pravilno sledi iz

izpodbijanega sklepa. Pač pa je z vložitvijo predloga za začetek

stečajnega postopka in plačilom predujma po ZFPPod nastopila ovira za

nadaljevanje začetega postopka izbrisa (3. tč. 2. odst. 30. čl. v

zvezi s 3. odst. 31. čl. in 3. odst. 34. čl. ZFPPod).

Pritožbeno sodišče še pripominja, da bi bilo v nasprotju z načelom

enakosti pred zakonom, če bi bila usoda nadaljevanja uvedenega

stečajnega postopka in začetega postopka izbrisa odvisna zgolj od

okoliščine, kdaj sodišče po 93. čl. ZPPSL pozove predlagatelja k

plačilu predujma. Predlagatelj stečajnega postopka sam brez

sodelovanja sodišča namreč ne more izpolniti te obveznosti, ki jo kot

pogoj za upoštevanje ugovornega razloga določa 3. tč. 2. odst. 30.

čl. ZFPPod. To govori v prid stališču, da je teba pravkar omenjeno

določilo ZFPPod razlagati v povezavi s 93. čl. ZPPSL in 22. čl.

Ustave. To še posebej pride do izraza v konkretnem primeru, ko je

sodišče pozvalo predlagatelja k plačilu predujma s sklepom z dne

30.9.2004, ko je bil izdan sklep o izbrisu dolžnika, predlog za

začetek stečajnega postopka pa je bil vložen dne 14.6.2004.

Iz doslej razloženega je razviden odgovor na vprašanje, zakaj v

obravnavanem primeru ne pride v poštev smiselna uporaba ZPP 3.odst.

189. čl. ZPP, ker da je sodišče prve stopnje v stečajnem postopku

odločalo o stvari, o kateri že teče postopek. Drugačno stališče bi

izključilo možnost uveljavljanja ugovornega in pritožbenega razloga,

ki ju ZFPPod izrecno predvideva (30. in 34. čl. ZFPPod), da prepreči

izbris gospodarske družbe po uradni dolžnosti v primerih, za katere

postopek izbrisa po ZFPPod ni predviden (2. odst. 23. čl. ZFPPod).

Poleg tega se v stečajnem in izbrisnem postopku ne odloča o isti

stvari (prim. s tem v zvezi sklep VSS III Ips 25/2004 z ne

Prav tako pritožbeno sodišče ne v ZPPSL ne v ZFPpod ne v kakšnem

drugem predpisu ni našlo podlage za pritrditev pritožbeni trditvi,

češ da je obravnavani predlog za začetek stečajnega postopka

Pritožnica ne izpodbija razlogov, s katerimi sodišče prve stopnje

utemeljuje začetek in zaključek stečajnega postopka. Na dejanske

ugotovitve sodišča prve stopnje o tem je pritožbeno sodišče zato

vezano (2. odst. 350. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZPPSL). Na

ugotovljeno dejansko stanje pa je sodišče prve stopnje pravilno

uporabilo 99. čl. ZPPSL. Uporabe materialnega prava pritožnica niti

Ker pritožbeno sodišče ni našlo uradoma upoštevnih postopkovnih

kršitev, je odločilo, kot je razvidno iz izreka sklepa (2. tč. 365.

ZPPSL člen 90,  99,  90,  99.  ZPP člen 189,  189/3,  189,  189/3.  ZFPPod člen 23,  23/2,  30,  30/2,  30/2-3,  31,  31/4,  32,  32/2,  34,  34/3,  23,  23/2,  30,  30/2,  30/2-3,  31,  31/4,  32,  32/2,  34,  34/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.