VSK sklep I Cp 1080/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-02-15

vpis v zemljiško knjigo - pogoji za dovolitev zemljiškoknjižnega vpisa

Formalna zahteva zemljiškoknjižnega prava je tudi ta, da

mora biti vpis v zemljiški knjigi glede na zemljiškoknjižno

stanje mogoč. Tej zahtevi pa v konkretnem primeru ni

zadoščeno. Glede na stanje v zemljiški knjigi ob vložitvi

predloga, vpis po stanju ni dovoljen, v zemljiški knjigi

solastninski deleži posameznih etažnih lastnikov niso

vpisani. Zato je odločitev prvostopenjskega sodišča

pravilna, ko je v tem obsegu, ko je predlagatelj zahteval,

da se vpiše točno določen solastninski delež ob nakupu

posameznih fizičnih delov stavbe, na skupnih prostorih,

delih, napravah in zemljišču večstanovanjske hiše, predlog

Pritožba se zavrne in p o t r d i sklep sodišča prve

Prvostopenjsko sodišče je z izpodbijanim sklepom ugovor

udeleženca kot neutemeljen zavrnilo in sklep

zemljiškoknjižne referentke Dn št. z dne 01.07.2004 v

napadenem delu, v točki II izreka, potrdilo.

Udeleženec se je zoper tak sklep pritožil, uveljavlja vse

pritožbene razloge ter pritožbenemu sodišču predlaga, da

sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje

prvostopenjskemu sodišču. Dejstvo je, da je udeleženec kupil

posamezne dele stavbe in solastninski delež na skupnih

prostorih, delih in napravah poslovne stavbe vpisane v

vložek št. 468 k.o. O. in se do kupljenega solastninskega

deleža vknjižil. Zatem je posamezne dele stavbe in

sorazmerne solastninske deleže na poslovni stavbi kot celoti

prodal, vse je bilo v redu do predmetne vknjižbe, ko je

sodišče zavrnilo vknjižbo pri solastninskem deležu z

ugotovitvijo, da v informatizirani zemljiški knjigi

solastnina ne obstoji, pač pa je vknjižena na vsakokratnega

lastnika posameznega dela stavbe. V ročno vodeni zemljiški

knjigi je bilo stanje drugačno, nobenega akta pa ni sodišče

izdalo, iz katerega bi izhajalo, da so solastnikom odvzeti

že vknjiženi solastninski deleži. Pri prenosu podatkov iz

ročne v informatizirano zemljiško knjigo bi sodišče moralo

prepisati lastništvo in ne ustvarjati kaj drugega. Sedanja

vknjižba v korist vsakokratnega lastnika do 0/0 oziroma

drugih do deleža 1/1 nima osnove. Sodišče ne postopa niti po

lastnih sklepih kot na primer Dn št.. Ugotovitev sodišča, da

je potreben za vknjižbo solastninskih deležev sporazum, pa

bi narekovala, da mora zemljiška knjiga pozvati solastnike

Etažna lastnina je lastnina na posameznem fizičnem delu

stavbe in je z njo povezana solastnina na skupnih prostorih,

delih, napravah in zemljišču večstanovanjske stavbe.

Solastninske deleže posameznih etažnih lastnikov na teh

skupnih prostorih, delih, napravah in zemljišču

večstanovanjske stavbe določijo etažni lastniki s pogodbo. Z

lastninsko pravico na posamezni enoti se seveda prenese tudi

solastninska pravica na skupnih prostorih..., in se ta

solastnina tudi vpisuje v korist vsakokratnih etažnih

lastnikov. Toda formalna zahteva zemljiškoknjižnega prava je

tudi ta, da mora biti vpis v zemljiški knjigi glede na

zemljiškoknjižno stanje mogoč. Tej zahtevi pa v konkretnem

primeru ni zadoščeno. Glede na stanje v zemljiški knjigi ob

vložitvi predloga, vpis po stanju ni dovoljen (148. čl.

Zakona o zemljiški knjigi-1 - ZZK-1), v zemljiški knjigi

solastninski deleži posameznih etažnih lastnikov niso

vpisani. Zato je odločitev prvostopenjskega sodišča

pravilna, ko je v tem obsegu, ko je predlagatelj zahteval,

da se vpiše točno določen solastninski delež ob nakupu

posameznih fizičnih delov stavbe, na skupnih prostorih,

delih, napravah in zemljišču večstanovanjske hiše, predlog

zavrnilo. V konkretnem primeru se glavna knjiga zemljiške

knjige vodi kot centralna informatizirana baza, ter ti vpisi

nadomeščajo vpise v dosedanje ročno vodene zemljiškoknjižne

vložke (1. in 3. odst. 175. čl. ZZK-1), kot je to pravilno

poudarilo že prvostopenjsko sodišče. Pritožnik sicer

pravilno poudarja, da mora stanje v elektronski zemljiški

knjigi glede tistih podatkov, za katere je zemljiška knjiga

izvorna evidenca, izražati tudi stanje v ročni zemljiški

knjigi (enako 3. čl. Uredbe o naložitvi in vodenju zemljiške

knjige z uporabo računalniške tehnologije ter o uskladitvi

podatkov v zemljiški knjigi s podatki zemljiškega katastra -

Ur.l. RS št. 42/2001). Če pride do napake, se napake glede

na določbo 200. in 201.čl. ZZK-1 popravijo v postopku

popravljanja pomotnega vpisa, vendar tudi v izpodbijanem

sklepu ni ugotovljeno, da bi bilo stanje v ročni zemljiški

knjigi drugačno in so tudi trditve pritožnika v tej smeri le

navržene. Neutemeljeno pritožbo je zato sodišče druge

stopnje zavrnilo in potrdilo prvostopenjski sklep ter hkrati

dovolilo izbris zaznambe zavrnitve vpisa (2.tč. 3.odst.

ZZK-1 člen 148,  148/1-3,  148,  148/1-3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.