VSL sklep I Kp 1011/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-02-03

Obtoženčev zagovornik je v svoji pritožbi in v izvajanjih na javni

seji in na obravnavi pred sodiščem druge stopnje žalil okrožnega

državnega tožilca z navedbo, da je skril ključne dokaze, ki bi

utegnili obtoženca razbremeniti; sodnega izvedenca psihologa, da je

hote prezrl vse informacije, ki opozarjajo tudi na druge možnosti in

da sam (pritožnik) kot laik ocenjuje, da so nekatere ugotovitve

izvedenca odraz možnega narcisizma tega izvedenca; glede sodnega

izvedenca psihiatra, da podaja zavajajoče informacije, kvalificirano

zlorablja preiskuse, da nima najmanjšega pojma, do kje sega normala,

oziroma se začenja patologija, da je njegovo opisovanje obtoženčeve

pisave na nivoju šarlatanstva, da narcisistično ignorira sodobne

metode, da zlorablja teste, da je njegovo sklepanje diletantsko;

glede sodnega izvedenca sodne medicine, da je malomarno izdelal svoje

mnenje in da je njegova šlamparija neizmerna; in glede sodišča, da

pomeni kazenski postopek pravosodno farso. Za naštete izraze, sicer

iztrgane iz obširnih pritožbenih izvajanj zagovornika, je pritožbeno

sodišče ugotovilo, da gre za žaljive vrednostne ocene, ki izražajo

prezir in zaničevanje do procesnih udeležencev in sodstva in ki

nimajo nič skupnega s svobodo izražanja, kot je opredeljena v 39.

členu Ustave RS. Menilo je tudi, da gre tudi v subjektivnem pogledu

za naklepne žalitve, kar je za kvalificiranega pritožitelja -

kaznovanega odvetnika nesprejemljivo in nedopustno ter nevredno

poklica, ki ga odvetnik opravlja. V skladu s pooblastilom iz I.

odstavka 78. člena KZ mu je zato izreklo denarno kazen v višini

400.000,00 SIT ter o kaznovanju obvestilo Odvetniško zbornico

Na podlagi I. odstavka 78. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) se

odvetnik dr. P. Č. kaznuje z denarno kaznijo 400.000,00

To kazen je dolžan plačati v roku enega meseca, da ne bo izvršbe.

O kaznovanju se obvesti Odvetniška zbornica Republike Slovenije.

Odvetnik dr. P. Č. je kot zagovornik obtoženca dne 22.6.2004 vložil

pritožbo, dne 5.7.2004 pa tudi njeno dopolnitev zoper sodbo Okrožnega

sodišča v Ljubljani, opr. št. III K 49/2003, s katero je bil obtoženi

I. P. spoznan za krivega storitve treh kvalificiranih oblik umora po

1. točki II. odstavka 127. člena KZ v zvezi s I. odstavkom istega

člena ter mu je bila izrečena enotna kazen 30 let zapora.

V pritožbi in njeni dopolnitvi, v pisnem odgovoru obrambe in med

svojimi nastopi na pritožbeni seji ter na glavni obravnavi pred

sodiščem druge stopnje, je odvetnik med drugim navedel:

"... je mogoče sklepati, da je nekdo - zavedajoč se razbremenilnega

pomena te dokumentacije za obtoženca - to dokumentacijo skril ..."

"... je državnemu tožilcu dopuščeno, da skrije ključne dokaze, ki bi

Glede sodnega izvedenca doc.dr. J. R., spec.klin. psih.:

"... je hote prezrl vse informacije, ki opozarjajo tudi na drugačno

"... po drugi strani pa to kot laik ocenjujem kot odraz možnega

Glede sodnega izvedenca mag. V. F. R., dr.med.:

"... z vidika forenzične etike, ki zavezuje izvedenca, pa tak način

dela pomeni zavestno kršenje etike, podajanje zavajajočih informacij

brez vsake znanstveno utemeljene vrednosti ..."

"... razvidno iz kvalificirane (zlo)rabe preiskusov, ki jih izvedenec

"... saj ne more imeti najmanjšega pojma, do kje sega normala,

"... navajanje oziroma opisovanje analize pisave je na nivoju

"... tega vsega psihiater, ali ne ve, ali pa narcisistično ignorira

"... v tem primeru gre za tipično zlorabo testa, najverjetneje

piratsko verzijo. Glede na to, da gre za zlorabo testa v procesu, ki

poteka na sodišču - pravosodni instituciji, pa je skoraj groteskno

"... povsem diletantsko pa sklepanje ..."

"... Izvedenec ni pokazal niti trohe prisotnosti znanstvenega dvoma,

ampak je vse sile usmeril v obrambo lastne nezmotljivosti, kar je za

izvedenca izjemno neprimerno, za "sprejemnika" izvedenske veščine pa

Glede sodnega izvedenca prof.dr. J. B., predstojnika Inštituta za

"... in ko me malomarnost takih izvedencev pri izdelavi mnenj, ki

imajo za posledico 30 let zapora upravičeno vznemiri ..."

"... Da je šlamparija tega izvedenca neizmerna ..."

"... opisane pravosodne farse pa seveda še ni konec ..."

Zakon o kazenskem postopku v svojem 15. členu nalaga sodišču, da si

mora prizadevati, da se postopek izvede brez zavlačevanja in da

onemogoči kakršnokoli zlorabo pravic, ki jih imajo udeleženci v

postopku. V 78. členu pa ureja disciplinsko kaznovanje procesnih

udeležencev, ki med potekom kazenskega postopka v vlogi ali ustno

žalijo sodišče ali drugega procesnega udeleženca. Kaznovanje po tem

členu je obvezno, saj je v kazenskem postopku sodišče dolžno varovati

osebno dostojanstvo drugih procesnih udeležencev, pa tudi svojo

Kot izhaja iz zbranega gradiva v spisu, je med postopkom pred

sodiščem druge stopnje zagovornik - odvetnik dr. P. Č. med izvajanjem

obrambe svojega klienta ocenjeval tudi delo in ugotovitve sodišča in

drugih procesnih udeležencev. Izrazi in način, ki jih je pri tem

uporabil, predstavljajo po prepričanju sodišča druge stopnje

žaljive vrednostne ocene, ki izražajo prezir in zaničevanje do

procesnih udeležencev in sodstva in ki nimajo nič skupnega s svobodo

izražanja, kot je opredeljena v 39. členu Ustave Republike Slovenije.

Ob tem ni mogoče prezreti, da se je odvetnik podobnih žaljivih

diskvalifikacij procesnih udeležencev poslužil v isti kazenski zadevi

že v postopku pred sodiščem prve stopnje, katero je zato moralo

reagirati na enak način kot sodišče druge stopnje v obravnavanem

primeru. Zato navedeni način, kako se je odvetnik kot zagovornik

obtoženca v svojih vlogah in nastopih pred tem sodiščem izražal o

procesnih udeležencih in sodišču samem, nedvomno kaže, da gre tudi v

subjektivnem pogledu za naklepne žalitve, kar je za kvalificiranega

pritožitelja - kaznovanega odvetnika nesprejemljivo in nedopustno ter

nevredno poklica, ki ga odvetnik opravlja.

Ob povedanem je zato sodišče druge stopnje izreklo odvetniku denarno

kazen, katere višino je določilo glede na obseg in težo žalitev in

glede na dolgoletni staž odvetnika v pravosodju, upoštevalo pa je

tudi, da je podobne žalitve izrekel tudi v postopku pred sodiščem

prve stopnje. V skladu z napotkom iz I. odstavka 78. člena ZKP je

upoštevalo tudi v tej določbi določen razpon višine izrečene kazni in

v zvezi s tem podatke o zadnji uradno objavljeni povprečni mesečni

neto plači v Republiki Sloveniji na zaposleno osebo (Ur. l. RS, št.

Ker je sodišče druge stopnje ocenilo, da bi morala zaradi opisanega

ravnanja odvetnika ukrepati tudi stanovska organizacija, katere član

je odvetnik, je sklenilo o disciplinskem kaznovanju odvetnika

obvestiti Odvetniško zbornico Republike Slovenije.

Pravni pouk: Zoper ta sklep je dovoljena pritožba v roku 3 dni od

prejema pisnega odpravka sklepa. Pritožbo je potrebno vložiti pri tem

sodišču pisno ali ustno na zapisnik ter bo pravočasna, če bo oddana

zadnji dan pritožbenega roka priporočeno na pošto, o pritožbi pa bo

odločalo Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.