VSL sklep I Cp 2620/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-06-08

Sodišče prve stopnje je v skladu z določbo 2. odst. 201. čl. ZZK-1

razpisalo narok in zaslišalo D.K., saj ima odprava pomote pri vpisu

posledice zanj in za N.J.K. glede na to, da je pri vl. št. X k.o.

Okrog vpisana lastninska pravica na njuno ime na podlagi kupoprodajne

pogodbe z dne 15.3.2002, torej pred izdajo sklepa o popravi pomotnega

vpisa. Ker pritožnika nista privolila v odpravo zemljiškoknjižne

napake, pomoten vpis v zemljiški knjigi pa je mogoče odpraviti le s

soglasjem vseh prizadetih oseb, je odločitev prvostopnega sodišča, ki

je kljub nasprotovanju pritožnikov izdalo sklep o odpravi pomote pri

vpisu, nepravilen. Odpravo zemljiškoknjižne napake je namreč v

primeru, kot je obravnavani, ko ni soglasja vseh prizadetih oseb,

mogoče odpraviti le na podlagi pravnomočne sodbe, izdane v pravdnem

postopku, v katerem bo morala stranka, ki je zaradi pomote prizadeta

v svojih pravicah, uveljaviti dovoljenje za odpravo zemljiškoknjižne

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Dovoli se izbris vpisov, ki so bili opravljeni na podlagi sklepa Dn.

št. 0 z dne 3.3.2005 in izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da je bila

parc. št. Y travnik odpisana iz vl. št. X k.o. Okrog dne 20.3.1964,

pod Dn. št. 1 na podlagi sklepa o dedovanju Občinskega sodišča 1 v

Ljubljani z dne 20.11.1963, opr. št. 2 v zvezi s poravnavo z dne

19.9.1963 št. P 3. Glede na to je pri vl. št. X k.o. Okrog ročno

vodene zemljiške knjige parc. št. Y travnik podčrtalo z rdečo barvo.

Proti navedeni odločitvi sta vložila pritožbo N.J.K. in D.K., ki sta

vpisana kot lastnika nepremičnin, pripisanih pri vl. št. Y k.o.

Okrog. Po njunem mnenju je odločitev prvostopnega sodišča nepravilna.

V pritožbi pojasnjujeta, da sta kupila vse nepremičnine, pripisane

pri vl. št. Y k.o. Okrog, med njimi tudi sporno parc. št. X. To

dejstvo je vse do sklepa zemljiškoknjižne referentke, s katerim je

poskušala odpraviti napako, priznavala tudi zemljiška knjiga

Okrajnega sodišča v Litiji, saj je izdala več zemljiškoknjižnih

izpiskov, iz katerih izhaja, da sta pritožnika lastnika sporne

parcele. Pritožnika grajata razloge prvostopnega sodišča v

izpodbijanem sklepu, namreč, da pooblaščenec, ki je v imenu

prodajalke sklenil pogodbo s pritožnikoma, ni imel pooblastila za

prodajo sporne parcele, saj je bila sporna parcela navedena v

kupoprodajni pogodbi, katero je overil notar. Sklep o vknjižbi

lastninske pravice na imeni pritožnikov na podlagi kupoprodajne

pogodbe je prejela tudi prodajalka, ki bi proti sklepu lahko

ugovarjala, če bi bilo karkoli narobe. Tudi prvostopno sodišče bi

moralo zavrniti predlog za prepis lastnine na podlagi kupoprodajne

pogodbe v korist pritožnikov, vendar tega ni storilo. Popravljanje

podatkov v zemljiški knjigi na način, kot se ga je poslužilo

prvostopno sodišče, po njunem mnenju ni dopustno. Zato predlagata, da

sodišče druge stopnje njuni pritožbi ugodi in izpodbijani sklep

razveljavi. Predlagata tudi, da naloži prvostopenjskemu sodišču, da

se jima opraviči za grobo kršenje lastninske pravice in grobo

žaljenje njunega dostojanstva ter prvostopenjskemu sodišču naloži, da

povrne vse stroške pritožnikov v tem postopku.

V.G., lastnik nepremičnin, pripisanih pri vl. št. Z k.o. Okrog, v

katero je bila sporna parcela v letu 1964 vpisana, je v odgovoru na

pritožbo predlagal njeno zavrnitev, saj meni, da je izpodbijana

Sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu sicer pravilno ugotavlja,

da iz druge strani A lista vl. št. X k.o. Okrog pod št. 5 izhaja, da

je bila dne 20.3.1964 pod Dn. št. 1 po sklepu o dedovanju Občinskega

sodišča 1 v Ljubljani z dne 20.1.1963, opr. št. 2 v zvezi s poravnavo

z dne 9.10.1963, opr. št. P 3 odpisana parc. št. Y travnik in vpisana

v vl. št. W te k.o.. Parc. št. Y je bila v vl. št. W tudi dejansko

vpisana in pri njej vknjižena lastninska pravica za osebo z imenom

V.G., roj. 9.10.1949, stanujoč G. vas 4. V tem času je bil kot

zemljiškoknjižni lastnik nepremičnin pri vl. št. X k.o. Okrog, torej

tudi pri sporni parceli, vpisan M.M. iz Okroga. Iz prvega strani A

lista pod zaporedno št. 46 tudi izhaja, da zemljiškoknjižni referent

ob odpisu parc. št. Y iz vl. št. X in vpisu te parcele v vl. št. W

k.o. Okrog, te parcele ni podčrtal z rdečo barvo, kar bi pomenilo, da

se navedena parcela v vl. št. X k.o. Okrog ne nahaja več. Kljub

navedenim pravilnim ugotovitvam pa je izpodbijani sklep nepravilen,

saj pomote zemljiškoknjižnega referenta, ko je v letu 1964 opustil

podčrtanje parc. št. Y v vl. št. X k.o. Okrog z rdečo barvo, s čimer

bi bil dokončno izveden odpis navedene parcele iz vl. št. X in njen

vpis v vl. št. W iste k.o., pri kateri je bila sporna parcela tudi

dejansko vpisana, ni mogoče popraviti drugače, kot to določata 200.

in 201. čl. Zakona o zemljiški knjigi (Uradni list RS, št. 58/2003, v

nadaljevanju ZZK-1). Sodišče prve stopnje je v skladu z določbo 2.

odst. 201. čl. ZZK-1 razpisalo narok in zaslišalo D.K., saj ima

odprava pomote pri vpisu posledice zanj in za N.J.K. glede na to, da

je pri vl. št. X k.o. Okrog vpisana lastninska pravica na njuno ime

na podlagi kupoprodajne pogodbe z dne 15.3.2002, torej pred izdajo

sklepa o popravi pomotnega vpisa. Ker pritožnika nista privolila v

odpravo zemljiškoknjižne napake, pomoten vpis v zemljiški knjigi pa

je mogoče odpraviti le s soglasjem vseh prizadetih oseb, je odločitev

prvostopnega sodišča, ki je kljub nasprotovanju pritožnikov izdalo

sklep o odpravi pomote pri vpisu, nepravilen. Odpravo

zemljiškoknjižne napake je namreč v primeru, kot je obravnavani, ko

ni soglasja vseh prizadetih oseb, mogoče odpraviti le na podlagi

pravnomočne sodbe, izdane v pravdnem postopku, v katerem bo morala

stranka, ki je zaradi pomote prizadeta v svojih pravicah, uveljaviti

dovoljenje za odpravo zemljiškoknjižne napake. Zaradi spoštovanja

načela formalosti, ki velja v zemljiškoknjižnem postopku, je

zemljiškoknjižno sodišče pri odločanju o vpisih po uradni dolžnosti

ali na predlog omejeno le na odločanje o pogojih za dovolitev vpisa,

določenih v zakonu. Zato pravnih dejstev, ki jih je sodišče prve

stopnje navedlo v izpodbijanem sklepu kot razlog za odločitev o

odpravi pomote in bi bili lahko pravni temelj za takšno odločitev, v

zemljiškoknjižnem postopku ni mogoče ugotavljati (glej 29. in 123.

čl. ZZK-1). Odločanje o tem, kdo je v skladu z materialnimi predpisi

pridobil lasninsko pravico na sporni parceli je lahko le stvar

Iz navedenih razlogov je pritožba utemeljena, zato ji je pritožbeno

sodišče ugodilo in v skladu z določbo 3. točke 3. odst. 161. čl.

ZZK-1 izpodbijani sklep razveljavilo, saj odprava pomote pri vpisu ni

mogoča z izdajo sklepa na podlagi 201. čl. ZZK-1. Pritožbeno sodišče

je zaradi razveljavitve izpodbijanega sklepa dovolilo tudi izbris

vpisov, ki so bili opravljeni na podlagi izpodbijanega sklepa

zemljiškoknjižnega sodnika in referentke in izbris zaznambe

nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi odprave pomote.

Ob upoštevanju določbe 2. odst. 120. čl. ZZK-1 se v zemljiškoknjižnem

postopku glede vprašanj, ki niso urejena s tem zakonom, uporabljajo

splošne določbe Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP). Po

določbi 1. odst. 35. čl. ZNP vsak udeleženec postopka trpi svoje

stroške, razen če zakon določa drugače. V konkretnem primeru je bil

postopek začet po uradni dolžnosti in ne na predlog drugega

udeleženca v postopku. Možnosti, da bi stroške, ki so pritožnikoma v

tem postopku nastali, povrnilo sodišče, pa niti ZNP, niti ZZK-1 ne

predvidevata, zato je takšna zahteva pritožnikov neutemeljena.

Obseg odločanja pritožbenega sodišča v okviru preizkusa s pritožbo

izpodbijane odločitve prvostopnega sodišča je določen z določbo 161.

čl. ZZK-1 in ob subsidiarni uporabi (čl. 120/2 ZZK-1 in 37. čl. ZNP)

z določbo 2. odst. 350. čl. Zakona o pravdnem postopku. Zato je

pritožbeni predlog, da pritožbeno sodišče naloži prvostopnemu

sodišču, da se pritožnikoma opraviči za grobo kršitev lastninske

pravice in za grobo žaljenje dostojanstva pritožnikov, ker je

sprejelo izpodbijani sklep, neutemeljen. Prvostopno sodišče je

sprejelo odločitev, ki je po presoji pritožbenega sodišča nepravilna,

zato jo je tudi razveljavilo. Vsaka stranka, ki ni zadovoljna z

odločitvijo sodišča, ima na razpolago v zakonu predpisana pravna

sredstva, s katerimi lahko izpodbija odločitev, za katero meni, da je

nepravilna. Eventuelne napačne odločitve sodišča in razlogov, ki jih

sodišče navede v potrditev svoje odločitve, pa ni mogoče razumeti kot

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.