VSK sklep II Cpg 109/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-11-03

Čeprav upnik ni bil izrecno pozvan, da naj se o mnenju izjasni, pa to ne pomeni neke kršitve določb postopka, saj mu je bila s tem dana možnost, da pove svoje mnenje, ne glede na to, da ga je sicer v postopku že pojasnil.

Pritožba upnika se zavrne kot neutemeljena in p o t r d i izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je terjatev po pravnomočnem sklepu o izvršbi opr. št. Ig 240/92 z dne 26.10.1992 poplačana in se zato postopek v tej zadevi konča.

Zoper ta sklep se pritožuje upnik po svojem pooblaščencu iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odst. 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) in predlaga, naj pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. V pritožbi navaja, da je sodišče prve stopnje napačno obračunalo zamudne obresti od izterjevanih zneskov in zato tudi napačno ravnalo, ko je izvršilni postopek ustavilo. Dejansko bi bilo potrebno od neplačanih obveznosti, ker le-te izvirajo iz gospodarskih pogodb, obračunavati zamudne obresti v skladu z določili Zakona o obrestni meri zamudnih obresti (Ur. l. RS št. 14/92) in vseh njegovih kasnejših sprememb in ne v višini eskontne obrestne mere Banke Slovenije. Upnik je sicer prejel mnenje izvedenke, vendar brez vsakega poziva, naj se o mnenju izjasni. Upravičeno je pričakoval, da bo sodišče prve stopnje o spornem vprašanju in izvedenskem mnenju razpisalo narok, posebej še, ker je iz upnikovega obrazloženega odgovora, da je iz dolžnikovega predloga za ustavitev izvršbe razvidno, da takšnemu načinu obračuna zamudnih obresti oz. natančneje višini upoštevanih zamudnih obresti kot sta jih pri svojem obračunu uporabila tako dolžnik kot izvedenka nasprotuje. Sicer pa bi moralo o tem odločiti sodišče prve stopnje samo, saj gre za materialnopravno vprašanje, in izvedensko mnenje, ki predstavlja le finančni izračun obresti, ne more biti osnova za odločanje glede višine zamudnih obresti v predmetni zadevi.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje utemeljeno ustavilo predmetni izvršilni postopek potem, ko je ugotovilo, da je terjatev po pravnomočnem sklepu o izvršbi v celoti plačana. Do te ugotovitve je prišlo, upoštevaje mnenje izvedenke N.K., izvedenke za ekonomijo in finance, računovodstvo in revizije. To mnenje je bilo, kar upnik priznava, upniku posredovano. Čeprav ni bil izrecno pozvan, da naj se o mnenju izjasni, pa to ne pomeni neke kršitve določb postopka, saj mu je bila s tem dana možnost, da pove svoje mnenje, ne glede na to, da ga je sicer v postopku že pojasnil. V pritožbi upnik le prereka pravilnost izračuna zamudnih obresti po izvedenki in s tem pravilnost izračuna zamudnih obresti po sklepu, ne da bi priložil kak drugačen izračun, bodisi svoj, bodisi izdelan s strani drugega strokovnjaka, kar bi lahko vneslo dvom v pravilnost izračuna, ki ga je opravilo sodišče prve stopnje na podlagi mnenja izvedenke. Pritožbeno sodišče je zato pritožbo upnika zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.