VSL sklep I Cp 1847/05
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-20

V okviru tega postopka zemljiškoknjižno sodišče ne ugotavlja, ali je

predlagatelj dejansko pridobil lastninsko pravico na spornem

zemljišču na zatrjevani podlagi, saj je to pristojnost pravdnega

sodišča, ki bo odločalo o tožbenem zahtevku. Za odločitev o dovolitvi

zaznambe spora zadostuje dejstvo, da je predlagatelj vložil tožbo, s

katero se zahteva ugotovitev obstoja njegove lastninske pravice na

nepremičnini, ki jo je pridobil na kateregakoli od izvirnih načinov

pridobitve lastninske pravice, kar gradnja na tujem svetu oz.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom dovolilo zaznambo

spora za pridobitev lastninske pravice, ki teče pred Okrožnim

sodiščem v .. pod opr. št. I Pg 74/2004 v korist M. S. pri

nepremičninah parc. št. 157/4 in 157/2 vl. št... k.o. .., ki je po

stanju v zemljiški knjigi last družbe M. d.o.o., Jesenice.

Proti navedeni odločitvi se pritožujeta M. d.o.o., sedaj S. podjetje

d.o.o. in S., Javni sklad. Uveljavljata vse pritožbene razloge in

predlagata, da sodišče druge stopnje njuni pritožbi ugodi in

izpodbijani sklep razveljavi ter zahtevek predlagatelja za zaznambo

spora zavrne. Zahtevata tudi povrnitev stroškov pritožbenega

postopka. V pritožbi pojasnjujeta, da je predlagatelj dne 4.10.2004 s

S., Javnim skladom, sklenil prodajno pogodbo za nakup poslovnih

prostorov, ki se nanašajo na stavbo na parceli št. 157/4 in dela

zemljišča na parceli št. 157/2, obe k.o. ... Zato je s tem odpadel

razlog za izdajo sklepa za zaznambo spora, ker spora med udeleženci

ni. Zaznamba spora povzroča lastniku S. nezaupanje kupcev, ki so

nameravali odkupiti še druge poslovne prostore, pa tudi škodo, saj

jih zaznamba odvrača od sklenitve poslov.

Sodišče prve stopnje je izdalo izpodbijani sklep na predlog

predlagatelja M. S. in na podlagi določila 79. čl. Zakona o zemljiški

knjigi (v nadaljevanju ZZK-1, Ur. l. RS št. 58/2003). V 79. čl. ZZK-1

je določeno, da se zaznamba spora o pridobitvi pravice dovoli na

podlagi tožbe, vložene proti imetniku vknjižene lastninske pravice, s

katero tožnik v postopku od sodišča zahteva, da ugotovi obstoj

njegove lastninske pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil na

podlagi gradnje na tujem zemljišču oz. gradnje čez mejo, na podlagi

priposestvovanja oz. po pravilih skupnega premoženja, pridobljenega v

času trajanja zakonske zveze oz. iz zunaj zakonske skupnosti oz. na

drug izviren način ali da ugotovi obstoj njegove druge stvarne

pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil na izviren način. Zaznambo

spora lahko predlaga samo tožnik postopka. Nepremičnina mora biti v

tožbenem zahtevku označena z identifikacijskim znakom, s katerim je

vpisana v zemljiški knjigi. Predlogu za zaznambo spora mora biti

priloženo tudi potrdilo pristojnega sodišča o vložitvi tožbe in o

opravilni številki zadeve, pod katero teče postopek. V zaznambi spora

se navede sodišče in opravilna številka zadeve, pod katero teče spor,

predmet spora, podatki o pravici, katere pridobitev oz. prenehanje se

zahteva in podatki o tožniku iz 1. odst. tega člena.

V postopku odločitve o dovolitvi zaznambe spora je glede na citirano

zakonsko določilo potrebno dokazati pravno dejstvo vložitve tožbe,

kar je predlagatelj storil, saj je predlogu priložil tožbo zaradi

ugotovitve lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 157/4 in

157/2 vl. št. 1853 k.o. .. do 1/10, pri katerih je vpisana lastninska

pravica za gospodarsko družbo M. d.o.o., I. 2 a, Jesenice. Tožbo je

vložil pri Okrožnem sodišču v ... dne 18.2.2004 in se vodi pod opr.

št. I Pg 74/2004 navedenega sodišča. Iz predložene tožbe, navedb v

njej in postavljenega tožbenega zahtevka izhaja, da tožeča stranka

uveljavlja solastninsko pravico na spornih nepremičninah, ki naj bi

jo pridobila z vlaganji v nepremičnine. Ob upoštevanju navedenih

ugotovitev je odločitev prvostopnega sodišča, ki je dovolilo zaznambo

spora, pravilna. V okviru tega postopka zemljiškoknjižno sodišče ne

ugotavlja, ali je predlagatelj dejansko pridobil lastninsko pravico

na spornem zemljišču na zatrjevani podlagi, saj je to pristojnost

pravdnega sodišča, ki bo odločalo o tožbenem zahtevku. Za odločitev o

dovolitvi zaznambe spora zadostuje dejstvo, da je predlagatelj vložil

tožbo, s katero se zahteva ugotovitev obstoja njegove lastninske

pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil na kateregakoli od

izvirnih načinov pridobitve lastninske pravice, kar gradnja na tujem

svetu oz. vlaganja v tujo nepremičnino, tudi je. To dejstvo pa je

tožnik izkazal, zato je bila odločitev prvostopnega sodišča

Dejstva, ki jih zatrjujeta pritožnika, namreč, da je predlagatelj dne

4.10.2004 s S., Javnim skladom, sklenil prodajno pogodbo, katere

predmet je poslovni prostor, ki se nahaja v stanovanjski stavbi,

stoječi na parceli št. 157/2 in pripadajoče zemljišče na parceli št.

157/4, oboje k.o. .., zato med strankami ni več spora in je tudi

odpadel razlog za zaznambo spora, na odločitev o pritožbi nimajo

nobenega vpliva. Če te trditve držijo, bo predlagatelj v pravdni

zadevi I Pg 74/2004 umaknil tožbo, sodišče pa bo ustavilo postopek.

Pravnomočen sklep o ustavitvi postopka pa predstavlja pravno podlago

za izbris zaznambe spora v smislu 84. čl. ZZK-1. Predlog za izbris

zaznambe spora bo zemljiškoknjižni lastnik lahko predlagal takoj, če

med strankami res ni več spora in če s takšnim sklepom razpolaga.

Iz navedenih razlogov je sodišče druge stopnje pritožbo zavrnilo kot

neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje in

hkrati dovolilo izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi

vpisa. Odločitev temelji na določilu 2. tč. 3. odst. 161. čl. ZZK-1.

Zavrnitev pritožbe obsega tudi zavrnitev zahteve pritožnikov za

povrnitev stroškov pritožbenega postopka. Te stroške nosita

pritožnika sama, saj s pritožbo nista uspela.

ZZK-1 člen 79,  79/1,  79/2,  79/3,  79/4,  79,  79/1,  79/2,  79/3,  79/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.