VSL sklep III Cp 2631/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-05-11

notarski zapis kot izvršilni naslov - zapadlost terjatve

Notarski zapisnik, v katerem je potrjeno zgolj to, kar je izjavil

upnik (iz njega ni razvidno niti to, da bi notar razpolagal z

vročilnicami o prejemu opomina in odstopa), ne ustreza pogojem javne

listine, ki dokazuje zapadlost terjatve, odvisne od nastopa odložnega

pogoja. Dokazovanje zapadlosti terjatve iz notarskega zapisa po

tretjem odstavku 20. člena ZIZ namreč predpostavlja sodelovanje

dolžnika. V obravnavanem primeru pa dolžnik ni sodeloval pri sestavi

notarskega zapisnika. Zato priloženi notarski zapisnik, četudi je

javna listina, za katero velja domneva resničnosti (prvi odstavek

224. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), ni takšna javna listina, ki

bi dokazovala zapadlost terjatve v smislu določbe tretjega odstavka

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je ugodilo ugovoru dolžnika, razveljavilo sklep

o izvršbi z dne 17.12.2002, opr. št. In 2002/01400 in opravljena

izvršilna dejanja ter zavrnilo predlog za izvršbo. Odločilo je, da

upnik sam krije svoje stroške izvršilnega postopka in odredilo izbris

zaznambe uvedbe dražbenega postopka pod Dn. št. 2375/2004. Tako je

odločilo, ker je ugotovilo, da upnik ni dokazal zapadlosti terjatve

Proti navedenemu sklepu se pravočasno pritožuje upnik. Uveljavlja vse

pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem

postopku - ZPP (Ur. l. RS; št. 36/04 - drugo uradno prečiščeno

besedilo) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ

(Ur. l. RS, št. 40/04 - uradno prečiščeno besedilo) in predlaga

takšno spremembo izpodbijanega sklepa, da se ugovor zavrne, podrejeno

pa razveljavitev sklepa in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nov

postopek. Po določbi tretjega odstavka 20. člena ZIZ je dokazilo

zapadlosti tudi javna listina, in notarski zapisnik, opr. št. SV

1668/02 z dne 10.10.2002 je v skladu z določbo 3. člena Zakona o

notariatu - ZN (Ur. l. RS, št. 13/94) javna listina. Notar je na

podlagi predloženih listin v skladu z določbo 68. člena ZN potrdil,

da je upnik dne 10.1.2002 pravilno odstopil od pogodbe, zaradi česar

je celotna obveznost dolžnikov iz notarskega zapisa, opr. št. SV

384/01, zapadla dne 10.1.2002. Nesmiselno in v nasprotju z določbami

ZN je stališče, da bi bilo treba za ugotovitev navedenih dejstev

skleniti notarski zapis, ki naj bi ga poleg upnika in notarja

podpisal še dolžnik. V obliki notarskega zapisa notar zapiše pravne

posle, za potrjevanje dejstev in izjav pa je predvidena sestava

notarskega zapisnika in notarskega potrdila. Zato je interpretacija,

da bi zapisnik o ugotovitvi dejstva zapadlosti moral podpisati tudi

dolžnik, neutemeljena. V obravnavanem primeru je terjatev vezana na

izpolnitev odložnega pogoja. Zato je treba kot lex specialis

uporabiti določbo 26. člena ZIZ, v skladu s katero sodišče dovoli

izvršbo, odvisno od izpolnitve pogoja, če upnik z javno ali po zakonu

overjeno listino dokaže, da se je pogoj izpolnil. ZIZ na tem mestu ne

zahteva notarskega zapisa. Dolžnik za podpis listine, ki bi

dokazovala nastop pogoja, nima nobenega interesa. Upniku je treba

omogočiti, da z zanesljivimi dokazili brez sodelovanja dolžnika

izkaže, da je pogoj nastopil ozirama terjatev zapadla, ter vloži

predlog za izvršbo. Dolžnik bi, če bi bila ta dejstva sporna, moral

uveljavljati ugovorni razlog po 6. točki prvega odstavka 55. člena

ZIZ, v obravnavanem primeru pa je uveljavljal ugovorni razlog po 2.

in 12. točki prvega odstavka 55. člena ZIZ. Po stališču izpodbijanega

sklepa upniku za dokazovanje zapadlosti ostane le še pravnomočna

sodna odločba, čemur sta se stranki želeli izogniti z neposredno

izvršljivim notarskim zapisom. Notarski zapisnik je javna listina,

ker jo je podpisal in ožigosal notar. Za javno listino velja

resničnost tistega, kar se v njen potrjuje, dokler ni s pravnomočno

sodbo dokazano nasprotno. Dolžnik pa zaenkrat ni vložil niti tožbe.

Podredno še navaja, da tudi v primeru, če bi veljalo stališče, da se

zapadlost lahko dokazuje le notarskim zapisom, bi moralo sodišče

upnika na predložitev te listine pozvati. Ker tega ni storilo, je

prekršilo določbo drugega odstavka 108. člena ZIZ. Zaradi te kršitve

je bila upniku odvzeta možnost obravnavanja pred sodiščem, kar

predstavlja kršitev po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v

V obravnavani zadevi je upnik vložil predlog za izvršbo zaradi

izterjave nedenarne obveznosti - izpraznitve stanovanja na podlagi

notarskega zapisa prodajne pogodbe s pridržkom lastninske pravice,

opr. št. SV 384/01 z dne 18.4.2001, sklenjene med upnikom kot

prodajalcem in dolžnikom kot kupcem (v nadaljevanju: pogodba; priloga

A2). Po prvem odstavku 9. v zvezi z 11. členom pogodbe je bila

zapadlost obveznosti izpraznitve stanovanja odvisna od nastopa več

pogojev: zamude s plačilom dveh obrokov kupnine, neplačila kupnine v

roku osmih dni po prejemu opomina in prejema upnikove odstopne

izjave. Ni sporno, da zapadlost terjatve ne izhaja iz predloženega

notarskega zapisa (priloga A2), da upnik ne razpolaga z zapisnikom o

poravnavi ali s pravnomočno sodno odločbo, izdano v pravdnem

postopku, s katero bi bila ugotovljena zapadlost terjatve, pač pa,

ali je zapadlost terjatve dokazana z ustrezno javno listino, s katero

se po določbi tretjega odstavka 20. člena ZIZ tudi dokazuje zapadlost

terjatve iz notarskega zapisa (prim. drugi, tretji in četrti odstavek

20. člena ZIZ). Upnik je zapadlost terjatve dokazoval z notarskim

zapisnikom z dne 10.10.2002, opr. št. SV 1668/02 (priloga A3), v

katerem je notar na podlagi izjave upnika, da je dne 10.1.2002

odstopil od pogodbe, ker dolžnik ni poravnal svojih obveznosti,

potrdil, da je upnik dne 10.1.2002 dolžniku poslal dopis, v katerem

mu sporoča, da odstopa od pogodbe, da je odstop izveden v skladu z 9.

členom pogodbe in je zato pravno veljaven ter da je dolžnikova

obveznost iz 9. člena (pravilno bi bilo 11. člena) zapadla in

Notarski zapisnik (68. člen ZN) je notarska listina (prvi odstavek 3.

člena ZN), ki ima lasnost javne listine, če so bile pri njegovem

sestavljanju upoštevane vse bistvene formalnosti določene v ZN (drugi

odstavek 60. člena ZN). Vendar pa notarski zapisnik, v katerem je

potrjeno zgolj to, kar je izjavil upnik (iz njega ni razvidno niti

to, da bi notar razpolagal z vročilnicami o prejemu opomina in

odstopa), ne ustreza pogojem javne listine, ki dokazuje zapadlost

terjatve, odvisne od nastopa odložnega pogoja. Dokazovanje zapadlosti

terjatve iz notarskega zapisa po tretjem odstavku 20. člena ZIZ

namreč predpostavlja sodelovanje dolžnika. V obravnavanem primeru pa

dolžnik ni sodeloval pri sestavi notarskega zapisnika. Zato priloženi

notarski zapisnik, četudi je javna listina, za katero velja domneva

resničnosti (prvi odstavek 224. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ),

ni takšna javna listina, ki bi dokazovala zapadlost terjatve v smislu

določbe tretjega odstavka 20. člena ZIZ. Sodišče prve stopnje v

obrazložitvi izpodbijanega sklepa ni zapisalo, da bi morala biti

zapadlost terjatve ugotovljena v obliki notarskega zapisa (43. člen

ZIZ). Je pa to stališče sodne prakse, ki mu pritožbeno sodišče sledi.

Pritožbeno sodišče ne izključuje možnosti, da bi zadostovala oblika

notarskega zapisnika (68. člen ZN), vendar le v primeru, da bi izjavo

o zamudi s plačilom, prejemu opomina in upnikove odstopne izjave, od

česar je odvisen nastop odložnega pogoja, podal dolžnik, ne pa (samo)

upnik. Ob (sicer pričakovanem) nesodelovanju dolžnika, pa upniku še

vedno ostane možnost, da dokaže zapadlost terjatve z ugotovitveno

sodbo zoper dolžnika v pravdnem postopku (4. odstavek 20. člena ZIZ).

Glede ostalih očitkov pritožbeno sodišče pojasnjuje, da je dolžnik v

ugovoru (list. št. 23-24 spisa) navajal ravno to, kar je bilo v

postopku sporno, da upnik ni dokazal, da je bil dožnik s plačili

kupnine v zamudi, da mu je poslal opomim in odstop od pogodbe.

Očitek, da dolžnik zapadlosti terjetve ni ugovarjal, je torej

protispisen. Pa tudi če tega ne bi ugovarjal, nedokazana zapadlost

terjatve iz notarskega zapisa pomeni, da notarski zapis ni izvršljiv

(drugi odstavek 20. člena ZIZ), to pa nadalje, da ni izvršilni

naslov, na podlagi katerega bi bilo mogoče dovoliti izvršbo (17. člen

ZIZ), kar predstavlja ugovorni razlog po 2. točki prvega odstavka 55.

člena ZIZ, na katerega izvršilno sodišče pazi po uradni dolžnosti

(drugi odstavek 55. člena ZIZ). Upnikovo stališče, da bi ga moralo

sodišče prve stopnje v skladu z določbo prvega odstavka 108. člena

ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ pozvati na predložitev ustrezne listine,

je zmotno. Upnik je namreč predložil formalno popoln izvršilni

predlog (40. in 42. člen ZIZ). Ugotovljena pomanjkljivost je

substančne narave. Glede na navedeno ni utemeljen niti pritožbeni

očitek bistvene kršitve določb postopka iz 8. točke drugega odstavka

Ker niso podani ne uveljavljani ne po uradni dolžnosti upoštevni

pritožbeni razlogi (drugi odstavk 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom

ZIZ), je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep

sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom

ZN člen 43,  68,  43,  68.  ZIZ člen 20,  20/2,  20/3,  20/4,  20,  20/2,  20/3,  20/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.