VSK sklep I Cp 431/2006
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-09-19

prekinitev pravdnega postopka - reševanje predhodnega vprašanja

Prekinitev postopka po volji strank ni mogoča, saj je mogoča le v zakonsko predvidenih primerih.

Pritožba se zavrne in p o t r d i sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sklenilo, da se pravdni postopek v obravnavani zadevi prekine do pravnomočne rešitve nepravdnih zadev, ki se pri sodišču prve stopnje vodita pod opr. št. N 1 in N 2.

Proti takemu sklepu se je pritožila tožeča stranka. Navaja, da je s tako odločitvijo sodišče prve stopnje kršilo vsa določila pravdnega postopka, pri tem pa tožečo stranko spravilo v situacijo večletnega čakanja na pravnomočnost postopkov, ki niso podlaga za odločanje v tej zadevi. Pojasnjuje, da ne more zanikati podpisa zapisnika o obravnavi dne 15.2.2006, pač pa oporeka odločitvi sodišča prve stopnje, ko je sklep o prekinitvi vezalo na ta zapisnik. Po določilih 206. člena ZPP je odločitev o prekinitvi postopka v presoji sodišča, pred pogoj pa je, da samo ne bo reševalo predhodnega vprašanja. Takšna prekinitev nastopi neodvisno od volje in vednosti strank. Prekinitveni razlogi pa morajo biti takšnega značaja, da pravno ali dejansko onemogočajo potek postopka. Prekinitev mora nastati že prej, ne pa s sodnim sklepom o prekinitvi, zato ima sodni sklep le deklaratorni značaj. Nepravdna postopka N i in N 2, kjer gre za postopek sodne določitve meje, ne moreta biti razlog za prekinitev postopka v tej zadevi, kajti mejniki med parcelama št. 540/2 in 540/4 obstajajo, le da jih tožene stranke v tem postopku ne spoštujejo in s posegi v zasebno lastnino tožnice povzročajo težko škodo in temu posledično tudi kazenske postopke, ki se vodijo pri sodišču. Zadeva opr. št. N 1 se nanaša na spor med javnim dobrim in tožnico in ima s tem postopkom le toliko zveze, da sta prvi in tretji toženec izkopala mejnik ob robu cestišča, da bi lažje razširjala cestišče na svoji parceli v škodo tožnice. Ta postopek pa ne more biti podlaga za prekinitev postopka v tej zadevi. Pritožnica v nadaljevanju pojasnjuje, da je na obravnavi dne 15.2.2006 dejansko prisluhnila predlogu tožene stranke, zato je "prekinitev" razumela in sprejela kot preložitev obravnave, ko naj bi tožena stranka v vmesnem času pripravila strokovno rešitev pozidave predlagane zidu, ki naj bi vsestranko zagotavljal nedotakljivost tožničinega zemljišča in njenih na tem zemljišču pripadajočih pravic. Pri tem je bil tudi podan predlog, da se pospešita postopka v navedenih mejnih sporih, nihče v tem postopku pa ni predlagal zadržanje obravnavanja te zadeve do pravnomočnosti postopka v zadevi N 2 in N 1. Sodišče je z zadržanjem slednjega prekoračilo svoja pooblastila. Tudi pooblaščenca pravdnih strank bi moralo na to opozoriti sodišče, zlasti bi morala biti na posledice sklepa opozorjena tožnica, ki je pod vplivom posledic pred kratkim umrlega moža, le s težavo prenašala tendenciozno obnašanje gospe M.. Pritožnica še opozarja, da je v času odsotnosti to je v dneh od 20. do 22. 2. 2006, tožena stranka ponovno sekala tožničino živo mejo in to ne samo po zunanji strani temveč tudi po notranji, kar kaže na njene posege tudi v bodoče, kar bo lahko za seboj potegnilo nove kazenske postopke in odgovornosit, takšno ravnanje pa tudi ne vodi k uspešni poravnavi. Tožnica predlaga, da instančno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in postopek v tej zadevi nadaljuje.

Sodišče prve stopnje je prekinilo postopek, ker je sklenilo, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja (1. točka 1. odstavka 206. člena ZPP, v zvezi s 13. členom ZPP). Pritožnica ne oporeka ugotovitvi sodišča prve stopnje, da je za odločitev o glavni stvari potrebno predhodno rešiti vprašanje, kje je meja (pri meji pa gre za pravno razmerje o katerem se v nepravdnem postopku odloči kot o glavni stvari), trdi le, da mejniki med parcelama 540/2 in 540/4 obstajajo, le da jih tožene stranke v tem postopku ne spoštujejo. Pritožnica ima sicer prav, da prekinitev postopka po volji strank ni mogoča in je mogoča le v zakonsko predvidenih primerih, vendar pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje ravnalo prav, ko je postopek prekinilo do pravnomočne rešitve nepravdnih zadev, ki se pri sodišču prve stopnje vodita pod opr. št. N 1 in N 2, kjer že potekata postopka za ureditev oz. ugotovitev meje med nepremičninami tožnice parcelna št. 540/4 k.o. K. in nepremičninami prvih dveh tožencev parcelne št. 540/2 in 541/2 k.o. K. oziroma parcelno št. 1311/3 k.o. K., ki je javna cesta ter je glede na naravo nepravdnega postopka pričakovati, da bosta kmalu zaključena. Navedbe pritožnice, s katerimi pojasnjuje svoje ravnanje na obravnavi dne 15.2.2006 ter tiste, s katerimi pojasnjuje ravnanje tožene stranke, niso pravno relevantne in na drugačno odločitev niso mogle vplivati.

Ker uveljavljeni pritožbeni razlogi niso podani, niti niso podani pritožbeni razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (350. člen ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), je bilo potrebno pritožbo tožeče stranke zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP). Odločitev o stroških pritožbenega postopka je odpadla, ker jih pritožnica ni zahtevala (1. odstavek 163. člena ZPP).

ZPP člen 13,  206,  206/1-1,  13,  206,  206/1-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.