VSL sklep I Cp 1788/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-13

Bivši upnik je s pogodbo o odstopu terjatve z dne 1.6.2002 odstopil

svojo terjatev zavarovano s hipoteko na sedanjega upnika v izvršilnem

postopku. Sodišče je odredilo, da zaznamba sklepa o izvršbi za

terjatev sedanjega upnika učinkuje od trenutka, od katerega učinkuje

predhodno vknjižena hipoteka za glavnico, ki je bila predmet pogodbe

o odstopu terjatve v korist prvotnega upnika. Hipoteka se lahko

prenese na drugega samo skupaj s terjatvijo, ki je z njo zavarovana.

Prenos hipoteke po določbi 2. odst. 148. člena SPZ sicer učinkuje

šele z vpisom v zemljiško knjigo, česar v danem primeru ni bilo,

vendar pa glede na to, da SPZ ob prenosu zavarovane terjatve še ni

veljal, veljal pa je 66. člen ZTLR, to ni bila ovira za učinkovanje,

sicer vknjižene, vendar pa ne prenešene hipoteke za zavarovano

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Dovoli se izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

Okrajno sodišče v Škofji Loki je na podlagi pravnomočnega sklepa o

izvršbi tega sodišča z dne 2.10.2002 opr. št. I, pravnomočnega sklepa

tega sodišča z dne 20.11.2003 opr. št. I v zvezi s sklepom Višjega

sodišča v Ljubljani z dne 7.4.2004 opr. št. III Cp in v zvezi z

obvestilom zemljiški knjigi z dne 20.9.2004 opr. št. I, pri vl. št.

98 k.o. D., katerega lastnik je P.F. na nepremičninah kot so razvidne

iz izreka, odredilo zaznambo sklepa o izvršbi z dne 2.10.2002 za

terjatev upnika H. - v stečaju, z matično številko XY, s tem da

zaznamba izvršbe učinkuje od trenutka, od katerega učinkuje predhodno

vknjižena hipoteka za glavnico v znesku 2.700.000,00 SIT s pripadki v

Zoper sklep se pritožuje dolžnik P.F., kot lastnik nepremičnin, na

katerih je bila odrejena zaznamba sklepa o izvršbi. Izpodbija ga

zaradi zmotne uporabe materialnega prava in predlaga, da se ga

razveljavi. Navaja, da se pritožuje zoper odločitev, da zaznamba

izvršbe učinkuje od trenutka, od katerega učinkuje predhodno

vknjižena hipoteka. Iz sklepa ni razviden razlog, na podlagi katerega

bi zaznamba sklepa o izvršbi z dne 2.10.2002 učinkovala od trenutka,

od katerega učinkuje predhodno vknjižena hipoteka. Zakon je o tem, od

kdaj učinkuje zaznamba sklepa o izvršbi, jasen, zato ni nikakršne

pravne ali dejanske podlage, da bi le-ta učinkovala od trenutka, ko

je v zemljiški knjigi vknjižena hipoteka za znesek glavnice, ki je

navedena tudi v izvršilnem predlogu. Izpodbijani sklep je

neobrazložen in tudi neutemeljen, zato je nezakonit.

Očitek pritožnika sodišču prve stopnje, da je izpodbijani sklep glede

odločitve, od kdaj zaznamba izvršbe učinkuje glede na predhodno

vknjiženo hipoteko, neobrazložen, je neutemeljen. Sklep o vpisu mora

namreč biti glede na določbo 3. odst. 152. člena Zakona o zemljiški

knjigi (ZZK) obrazložen le, če se z njim zavrže oziroma zavrne

zemljiškoknjižni predlog, oziroma se odloči, da sodišče ne bo

opravilo vpisa po uradni dolžnosti. Tako pa sodišče ni odločilo zato

zaradi neobrazloženosti sklep ni nezakonit in tudi ni podana bistvena

kršitev določb postopka, ki jo pritožnik smiselno uveljavlja z

navedbo v pritožbi, da iz sklepa ni razviden razlog, na podlagi

katerega bi zaznamba sklepa o izvršbi z dne 2.10.2002 učinkovala od

trenutka, od katerega učinkuje predhodno vknjižena hipoteka.

Pritožnik pa kot pritožbeni razlog izrecno uveljavlja zmotno uporabo

materialnega prava, čeprav le tega ne obrazloži. Res je, da ima po 2.

odst. 87. člena ZZK zaznamba izvršbe za posledico, da upnik, na čigar

predlog je bil izdan sklep o izvršbi, pridobi na nepremičnini

hipoteko, ki učinkuje od trenutka, od katerega učinkuje zaznamba

izvršbe, če ni hipoteke pridobil že prej. Vendar pa določba 3. odst.

citiranega člena tudi določa, da če je bil sklep o izvršbi, ki je

podlaga za zaznambo izvršbe izdan na predlog upnika, v čigar korist

je bila že vknjižena hipoteka, učinkuje zaznamba izvršbe že od

trenutka, od katerega učinkuje predznamba oziroma vknjižba te

hipoteke. V tem primeru zemljiškoknjižno sodišče odloči, da zaznamba

izvršbe učinkuje od trenutka, od katerega učinkuje predznamba oziroma

vknjižba navedene hipoteke. V danem primeru je bila predhodno že

vknjižena hipoteka za glavnico v znesku 2.700.000,00 SIT s pripadki v

korist upnika S. d.o.o., ki je s pogodbo o odstopu terjatev prenesel

le-to na novega upnika H., ki je sedaj v stečaju. S prenosom

zavarovane terjatve se prenese tudi hipoteka, če ni dogovorjeno

drugače, česar pa nihče ne zatrjuje. Takšno pa je tudi dosedanje

stališče sodne prakse. Zastavna pravica je namreč akcesorna pravica,

odvisna je od obstoja terjatve in se skupaj z njo tudi preneša. Zgolj

dejstvo, da sprememba hipotekarnega upnika ni bila zabeležena v

zemljiški knjigi, na njen obstoj ne more vplivati (takšno stališče je

zavzelo tudi Vrhovno sodišče RS v odločbi opr. št. III Ips 150/98, z

dne 23.2.1999). Takšno stališče pa dopušča tudi 1. odst. 418. člena

Obligacijskega zakonika (OZ), ki je veljal v času sklenitve pogodbe o

odstopu terjatve, po katerem s terjatvijo preidejo na prevzemnika

stranske pravice, med drugim tudi hipoteka. Po določbi 2. odst. 148.

člena Stvarno pravnega zakonika (SPZ) sicer prenos hipoteke učinkuje

šele z vpisom v zemljško knjigo, vendar pa je ta zakon začel veljati

šele 1.1.2003. Zastavne pravice pridobljene pred uveljavitvijo SPZ pa

so ostale v veljavi z vsebino, kot so bile ustanovljene (266. člen

SPZ). Ugotoviti je torej, da je sodišče prve stopnje skladno z

določili materialnega prava, ki jih sicer ni citiralo, o stvari

pravilno odločilo in da tudi pritožbeni razlog zmotne uporabe

materialnega prava ni utemeljen. Pritožbo pritožnika je zato

pritožbeno sodišče kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep

Glede na določbo 2. točke 3. odst. 161. člena Zakona o zemljiški

knjigi pa je pritožbeno sodišče, ker je zavrnilo pritožbo kot

neutemeljeno in potrdilo sklep zemljiškoknjižnega sodnika, hkrati

dovolilo tudi izbris zaznambe nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi

ZTLR člen 87,  87.  ZZK člen 170,  170.  SPZ člen 266,  266.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.