VSK sklep II Cpg 209/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2006-02-23

Odločitev sodišča prve stopnje, sprejeta na podlagi 1. odst.

178. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), o ugotovitvi

tržne vrednosti nepremičnin, upnik uveljavlja, da je

ocenjena vrednost nepremičnin previsoka, pri tem pa niti ne

pove, za koliko je previsoka. Glede na to so njegove

pritožbene trditve v navedeni smeri zgolj pavšalne in

Pritožba upnika se zavrne in se p o t r d i izpodbijani

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugotovilo, da

znaša tržna vrednost nepremičnin, vpisanih v vl. št. 1054

k.o. S., skupno 9.042.262,00 SIT, in sicer: za parc. št.

4454/5 (dvorišče v izmeri 46 m2 in poslovna stavba v izmeri

170 m2) - znaša 7.497.664,00 SIT; za parc. št. 4454/8

(dvorišče v izmeri 13 m2 in poslovna stavba v izmeri 50 m2)

Proti navedenemu sklepu je upnik po svojem pooblaščencu

vložil pritožbo zaradi nepopolno ugotovljenega dejanskega

stanja, predlagal njegovo razveljavitev ter vrnitev zadeve

prvostopnemu sodišču v novo odločitev. V pritožbi navaja, da

je sodišče ugotovilo tržno vrednost nepremičnin na podlagi

cenitve, ki jo je izdelal cenilec gradbene stroke D.Č. in

tej cenitvi niti upnik niti dolžnik nista ugovarjala. Vendar

pa upnik s tako določeno ceno ne soglaša, ker je previsoka

in bo zaradi tega prodaja neuspešna. Po 3. odst. 178. čl.

ZIZ se pri ugotavljanju vrednosti nepremičnine upošteva

morebitno zmanjšanje vrednosti zaradi tega, ker ostanejo na

njej tudi po prodaji določene pravice. Navedene nepremičnine

ima v najemu za nedoločen čas najemnik N.I. s.p., s pogodbo,

s katero je določena najemnina nižja od tržne vrednosti

najemnin na območju, kjer se nahajajo predmetne

nepremičnine. Najemno razmerje po 175. čl. ZIZ ne preneha s

prodajo stvari, ki je predmet najema in kupec stopi v

pravice in obveznosti najemodajalca. Glede na sklenjeno

najemno razmerje, ki ne bo prenehalo s prodajo in

neekonomsko najemnino, ki je dogovorjena z najemno pogodbo

med dolžnikom in najemnikom, bo za kupca tržna vrednost

nepremičnin nižja. Zato bi bilo treba pri ugotovitvi

vrednosti nepremičnin upoštevati navedeno dejstvo kot razlog

za zmanjšanje vrednosti iz cenitve sodnega cenilca. Sodišče

pri ugotovitvi vrednosti tega dejstva ni upoštevalo, zato je

ugotovljena tržna vrednost v izpodbijanem sklepu nerealno

Odločitev sodišča prve stopnje, sprejeta na podlagi 1. odst.

178. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), o ugotovitvi

tržne vrednosti nepremičnin, navedenih v izreku

izpodbijanega sklepa, temelji na cenitvi, ki jo je dne

29.4.2004 izdelal cenilec gradbene stroke, D.Č., upnik pa

priznava, da tej cenitvi ni ugovarjal. Sedaj iz razlogov, ki

jih prvič izpostavlja šele v pritožbi zoper izpodbijani

sklep (češ da ima navedene nepremičnine v najemu za

nedoločen čas najemnik N.I. s.p., in da je pogodbeno

določena najemnina nižja od tržne vrednosti, kar bi moralo

biti upoštevano pri ugotovitvi vrednosti nepremičnin),

uveljavlja, da je ocenjena vrednost nepremičnin previsoka,

pri tem pa niti ne pove, za koliko je previsoka. Glede na to

so njegove pritožbene trditve v navedeni smeri zgolj

pavšalne in nekonkretizirane ter tudi dokazno nepodprte,

zaradi česar je pritožbeno sodišče pritožbo upnika zavrnilo

kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve

stopnje (2. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku, ZPP, v

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.