VSL sklep I Kp 1124/2005
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-08-31

Roki, določeni v čl. 87 ZKP, se ne smejo podaljševati. Roki se

računajo na ure, dneve, mesece in leta. Dan, ko je bila opravljena

vročitev, se ne računa v rok, temveč se vzame za začetek roka prvi

naslednji dan. Če je zadnji dan roka državni praznik, ali sobota ali

nedelja, ko se pri državnem organu ne dela, se izteče rok s pretekom

prvega delovnika. Ker je bil v času, ko je pritožnik priporočeno na

pošto oddal pritožbo, delovni dan (ponedeljek), je bila pritožba

poslana prepozno, saj je bila oddana na pošto priporočeno šele 9 dan,

čeprav je bil pritožnik pravilno poučen, da je rok za pritožbo 8 dni.

Pritožba obsojenega T. M. se zavrne kot neutemeljena.

Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Trebnjem pritožbo

obsojenega M. T. z dne 22.6.2005 zoper sodbo Okrajnega sodišča v

Trebnjem opr. št. K 60/2004 z dne 7.6.2005 zavrglo kot prepozno.

Zoper navedeni sklep se je pritožil obsojenec smiselno

zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Zatrjuje, da mu

je bila kršena pravica do pritožbe. Po njegovi oceni je

sodišče prve stopnje spregledalo dejstvo, da je bil v času

pritožbenega roka praznik, ki se v pritožbeni rok ne šteje

tako kot nedelje in prazniki, ter naj bi bila zato njegova

Zakon o kazenskem postopku (ZKP) v prvem odstavku 87. člena

določa, da se roki, določeni v Zakonu o kazenskem postopku,

ne smejo podaljševati, razen če to zakon izrecno dovoljuje.

Isti zakon pa v 88. čl. določa, da se roki računajo na ure,

dneve, mesece in leta in da se dan, ko je bila opravljena

vročitev, od katerega je treba računati, rok ne šteje v rok,

temveč se za začetek roka vzame prvi naslednji dan. Za dan

pa se šteje 24 ur. Če pa je zadnji dan roka državni praznik

sobota ali nedelja ali kakšen drug dan, ko se pri državnem

organu ne dela, se izteče rok s pretekom prvega delavnika.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je obsojenec sprejel sodbo

Okrajnega sodišča v Trebnjem (K 60/2004 z dne 7.6.2005)

17.6.2005, kar je razvidno iz povratnice (list. št. 81

spisa) in da je po pošti priporočeno poslal pritožbo

28.6.2005 ob 11.09 uri (povratnica list. št. 85). V prejeti

sodbi je bil pavilno poučen, da je zoper sodbo dopustna

pritožba v roku 8 dni od dneva prejema pismenega odpravka

sodbe in da je pritožba pravočasno vložena, če je poslana

zadnji dan roka priporočeno po pošti. Tako je sodišče prve

stopnje pravilno ugotovilo, da je obsojenec pritožbo oddal

prepozno, saj je iz prej ugotovljenih dejstev rok za

pritožbo potekel 27.6.2005 in ne 28.6.2005, kot to zmotno

zatrjuje pritožnik. Ker 27.6.2005 ni bil državni praznik,

sobota ali nedelja ali kakšen drug dan, ki se pri državnem

organu ne dela, bil je namreč ponedeljek, je sodišče prve

stopnje ravnalo pravilno, ko je obsojenčevo pritožbo na

podlagi določil 2. odst. 375. čl. ZKP zavrglo kot prepozno.

Pri tem pritožbeno sodišče še poudarja, da obsojencu s tem

ni bila kršena pravica do pritožbe. Prav tako pa ni bil

obsojen v nenavzočnosti, kot to zatrjuje sam, saj mu je

Okrajno sodišče v Trebnjem s sodbo K 60/2004 z dne 7.6.2005

preklicalo pogojno obsodbo, izrečeno s sodbo istega sodišča

opr. št. K 60/2004 z dne 8.3.2005 in mu v obrazložitvi tudi

pojasnilo razloge za preklic, sam obsojenec pa se naroka za

preklic pogojne obsodbe kljub izkazanim vabilom ni udeležil.

Sodišče druge stopnje obsojenca o seji, na kateri se je

obravnavala njegova pritožba, ni obvestilo, kot je to

predlagal obsojenec, saj senat ni ocenil, da bi bila njegova

navzočnost koristna za razjasnitev stvari, kar je v skladu s

ZKP člen 87,  89,  375,  375/2,  445,  87,  89,  375,  375/2,  445.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.