VSL sklep II Cp 1188/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-04-13

razdružitev solastnega premoženja - delitev

Ko sodišče odloča o načinu delitve stvari, pa med solastniki ni

sporazuma, more sodišče utemeljiti, zakaj je posameznemu solastniku

dodelilo stvar, oziroma utemeljiti, v čem je podan njegov upravičen

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi v 3.

alineji točke 3 izreka ter v izreku pod točko 4 in 5 ter se zadeva v

tem obsegu vrne prvemu sodišču v novo odločanje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ustavilo postopek v

delu, ki se nanaša na Srednjo šolo za gostinstvo in turizem, vzelo na

znanje brezplačen odstop solastninskega deleža K.Z. d.o.o. N. na

nepremičninah vpisanih v vl. št. 1167 k.o. D. Republiki Sloveniji,

preostale nepremičnine pa razdružilo tako, da je vsakemu od

udeležencev dodelilo v last in posest posamezne parcele, kot to

izhaja iz točke 3 izreka sklepa sodišča prve stopnje. Zaradi razlike

v vrednosti prejetih nepremičnin in vrednostjo solastninskih deležev

je nato odločilo, da je dolžna Mestna občina N. posameznim

udeležencem izplačati določene zneske, prav tako pa tudi nasprotni

udeleženec J. Z., ki je dolžan A. H. izplačati 173.349,10 SIT.

Proti sklepu, ki ga izpodbija glede odločitve o tem, da se

parceli št. 382/1 in 382/3 dodelijo Mestni občini N., se pritožuje

nasprotni udeleženec J. Z., ki pritožbenemu sodišču predlaga

razveljavitev sklepa v tem delu in vrnitev zadeve v novo odločanje, v

katerem naj se odloči, da se ti dve parceli dodelita pritožitelju

oziroma, da se pri odločanju o razdružitvi solastnega premoženja

navedeni parceli izvzame. Navaja, da je sodišče prve stopnje prej

omenjeni parceli dodelilo Mestni občini N., ker je ugotovilo, da

slednja izkazuje interes za ti parceli, kar pa ni podprto z

relevantnimi dejstvi in dokazi v postopku. Lastninski deleži Mestne

občine N. na teh nepremičninah namreč predstavljajo še nevrnjene

deleže teh zemljišč v postopku denacionalizacije, ki pa bodo prej ali

slej vrnjeni pravnim naslednikom upravičenca. To dejstvo govori za

manjši in ne za večji interes te nasprotne udeleženke za dodelitev

teh parcel, saj bo s končanjem denacionalizacijskega postopka ponovno

prišlo do solastništva na teh parcelah s pravnimi nasledniki

upravičenca. S predlogom pritožitelja, da se mu dodelijo parceli

382/1 zaradi dostopa do parcele 380/2, ki je tudi še v

denacionalizacijskem postopku, so soglašale vse tri predlagateljice,

pa je sodišče vendarle odločilo drugače. Nobenega razloga ni, da se v

denacionalizacijskem postopku Mestna občina ne bi strinjala z

vrnitvijo še preostalih delov parcele št. 382/1 in parcele št. 382/3

upravičencu. Dokaz za to je delna denacionalizacijska odločba z dne

3.5.2004, s katero se upravičencu vrne še preostali del parcele 382/3

v deležu 509/1168. Ta parcela je tako v celoti vrnjena upravičencu.

Odločitev prvega sodišča glede dodelitve parcel št. 382/1 in 382/3 je

Sodišče prve stopnje je v razlogih izpodbijanega sklepa

navedlo, da je parceli št. 382/1 in 382/3, obe k.o.

D., dodelilo Mestni občini N., ker je za njih izkazala interes.

Podrobneje je nato prvo sodišče utemeljilo, zakaj ni upoštevalo

predloga pritožitelja, da se mu dodeli parcela št. 382/3, na kateri

je zatrjeval obstoj interesa. Pri tem pa prvo sodišče ni v ničemer

utemeljilo, zakaj obstoji interes Mestne občine N. za dodelitev prej

navedenih parcel. Zgolj njena izjava, da je zainteresirana za

navedeni dve parceli še ne omogoča zaključka, da je podan njen

upravičeno večji interes za dodelitev navedenih parcel. Res je, kar

je navedeno v prvostopnih razlogih, da zemljišča, ki so bila

dodeljena pritožitelju po vrednosti presegajo njegov solastninski

delež, vendar enako ali še bolj to velja za Mestno občino N., katera

glede na svoj solastninski delež na parcelah št. 382/1 in 382/3 k.o.

D. z dodelitvijo teh dveh parcel v celoti prejme bistveno večjo

vrednost, kot pa znaša njen solastninski delež. To izhaja iz same

točke 4 izreka prvostopnega sklepa oziroma v njem navedenih zneskov,

ki jih je v denarju ta nasprotna udeleženka dolžna plačati drugim

udeležencem. Prvo sodišče je sicer glede na stanje na dan zadnjega

naroka utemeljeno štelo, da je Mestna občina N. do deleža, kot je

izkazan v zemljiški knjigi, solastnica parcele št. 382/1 in 382/3,

vendar pa pritožbene trditve in pritožbi priložena

denacionalizacijska odločba z dne 3.5.2004 v prilogi pod B14.

Izkazujejo, da je Mestna občina N. dolžna vrniti

denacionalizacijskemu upravičencu v last in posest v naravi parcelo

št. 382/1 v deležu 3344/5359, torej v takšnem deležu, kot je bila ob

izdaji sklepa solastnica te parcele. Trditve o tem, da občina ni več

lastnica parcele št. 382/1, pritožitelj pred sodiščem prve stopnje ni

mogel niti postaviti in tudi ne predložiti dokaza, glede na to, da

denacionalizacijska odločba, s katero je vrnjeno navedeno zemljišče,

datira z dne 3.5.2004, izpodbijani sklep pa z dne 6.4.2004. Pokaže pa

se, da so utemeljene pritožbene trditve, po katerih je bilo o tem,

komu se dodelita parceli št. 382/1 in 382/3 v last in posest v celoti

odločeno preuranjeno. Z izpodbijanim sklepom, ki dodeljuje navedeni

dve parceli Mestni občini N., je namreč vzpostavljeno stanje, po

katerem bo glede na denacionalizacijsko odločbo iz priloge pod B14,

ki sicer res še ni dokončna, glede parcele št. 382/1 ponovno

vzpostavljena solastnina. Vse navedeno, pomanjkljivi razlogi o tem,

zakaj dodeliti parceli št. 382/1 in 382/3 prav Mestni občini N. in pa

še vedno tekoči denacionalizacijski postopek glede navedenih dveh

parcel, narekujejo razveljavitev tistega dela izpodbijanega sklepa,

ki se nanaša na ti dve parceli, torej tretje alineje točke 3 sklepa.

V posledici delne razveljavitve sklepa o razdružitvi pa je potrebno

razveljaviti tudi odločitev o tem, koliko morajo posamezni solastniki

izplačati na račun razlike med prejeto vrednostjo nepremičnin in

vrednostjo svojih solastninskih deležev drugim solastnikom, pa tudi

odločba o stroških postopka. Pred dokončno odločitvijo o dodelitvi

parcel 382/1 in 382/3 posameznemu od udeležencev namreč še ni mogoče

ugotoviti, kakšno bo ob dokončni razdružitvi solastnih nepremičnin

lastninsko stanje posameznega udeleženca, od katerega je odvisna

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.