VSL sklep I Kp 1566/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-02-02

zaseg predmetov - odvzem predmetov - nevarnost

Pri zasegu predmetov po 220. čl. ZKP gre vedno za začasen ukrep, ne

glede na to, ali se predmet zaseže kot predmet kaznivega dejanja, ali

kot dokazno sredstvo. Z zasegom se predmet samo začasno odvzame iz

posesti - dokončno se lahko odvzame le s sodbo odločbo.

Pritožbi zagovornika obdolženega M. J. se ugodi in se izpodbijani

Z v uvodu navedenim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi

določbe III. odst. 498. čl. ZKP obdolžencu odvzelo osebni avto znamke

Fiat Uno, registrska številka LJ , bele barve.

Zoper sklep se je zaradi bistvene kršitve določb kazenskega

postopka, kršitve kazenskega zakona in zmotne ter nepopolne

ugotovitve dejanskega stanja pritožil obdolženčev zagovornik

ter predlagal, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi tako,

da izpodbijani sklep razveljavi ter odloči, da stroški

obdolženca s to pritožbo, to je nagrada njegovega

zagovornika za njeno sestavo, obremenjujejo proračun.

Pravilno pritožnik v pritožbi navaja, da sodišče prve

stopnje za izdajo sklepa o odvzemu predmetov na podlagi

določbe III. odst. 498. čl. ZKP, ni imelo zakonske osnove.

Po navedeni zakonski določbi sodišče izda sklep o odvzemu

predmetov iz I. odst. 498. čl. ZKP, če v sodbi, s katero je

bil obdolženec spoznan za krivega, manjka takšna odločba. V

konkretni kazenski zadevi pa se je kazenski postopek zoper

obdolženca dne 5.7.2004 končal z izrekom zavrnilne sodbe iz

razloga 1. točke 357. čl. ZKP (list. št. 139 do 141), zato

je možna pravna podlaga za odločanje o odvzemu predmetov v

Iz podatkov spisa izhaja, da je policija obdolžencu v

predkazenskem postopku dne 21.4.1999 na podlagi določbe 220.

čl. ZKP, ob pogojih iz 148. in 164. čl. ZKP, zasegla osebni

avto, registrska številka LJ (list. št. 5). Pri zasegu predmetov po

220. čl. ZKP gre vedno za začasen ukrep, ne glede na to, ali se

predmet zaseže kot predmet kaznivega dejanja (corpus delicti), ali

kot dokazno sredstvo. Z zasegom se predmet samo začasno odvzame iz

posesti; dokončno se lahko odvzame le s sodno odločbo. Po določbi

224. čl. ZKP se predmeti, ki se med kazenskim postopkom zasežejo,

vrnejo lastniku oziroma imetniku, če se postopek ustavi in ni

razlogov, da se vzamejo (498. čl. ZKP). Čeprav navedena zakonska

določba napotuje le na predmete, zasežene med kazenskim postopkom, pa

ni dvoma, da se mora na enak način postopati tudi s predmeti, ki so

bili zaseženi še pred uvedbo kazenskega postopka.

Po določbi I. odst. 498. čl. ZKP se predmeti, ki se po

kazenskem zakonu smejo ali morajo vzeti, vzamejo tudi tedaj,

kadar se kazenski postopek ne konča s sodbo, s katero se

obdolženec spozna za krivega, če je nevarno, da bi bili

uporabljeni za kaznivo dejanje, ali če to zahtevajo koristi

splošne varnosti ali razlogi in morale. Odvzem predmetov po

določbi 498. čl. ZKP, kljub sklicevanju na določbe

Kazenskega zakonika (69. čl. KZ - ki določa, da se storilcu

sme vzeti tri vrste predmetov: predmeti, ki so bili

uporabljeni za kaznivo dejanje, predmeti, ki so bili

namenjeni za kaznivo dejanje in predmeti, ki so nastali s

kaznivim dejanjem), le nima lastnosti varnostnega ukrepa

oziroma kazenske sankcije, temveč gre za poseben ukrep

Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da sodišče kljub

izreku zavrnilne sodbe, ocenjuje, da je podan razlog za

odvzem predmetov iz 1. točke (pravilno I. odst.) 498. čl.

ZKP in "sicer je nevarno, da bi bil odvzeti avtomobil

uporabljen za kaznivo dejanje", poleg tega pa, da odvzem

zaseženega vozila narekujejo tudi koristi splošne varnosti,

ki so v navedenem primeru podane z varnostjo pravnega

prometa. Sodišče prve stopnje svojo oceno, da je nevarno, da

bi bil odvzeti avtomobil uporabljen za kaznivo dejanje,

utemeljuje s strokovnim mnenjem z dne 8.5.1999 in

zaslišanjem strokovnjaka dne 14.6.2004, da se številke

karoserije in številke v bloku motorja ne ujemajo. Navedeni

zaključek sodišča prve stopnje pritožnik s pritožbo

utemeljeno izpodbija z uveljavljanjem bistvene kršitve

določb kazenskega postopka iz 11. točke I. odst. 371. čl.

ZKP, saj navedeno iz strokovnega mnenja sploh ne izhaja, ter

so tako razlogi izpodbijanega sklepa v tem delu v nasprotju

z listinami in podatki v spisu. Sodišče v izpodbijanem

sklepu ugotavlja, da so na karoseriji avtomobila sledi

netovarniškega varjenja, kar po oceni sodišča kaže na to, da

je bil del pločevine s številkami karoserije izrezan in

netovarniško privarjen na karoserijo vozila. Vendar pa je

pritrditi navedbam v pritožbi, da sledi takšnega

netovarniškega varjenja ne utemeljuje nevarnosti, da bi bilo

vozilo uporabljeno za kaznivo dejanje, kakor tudi, da

sodišče v izpodbijanem sklepu ni navedlo razlogov, iz

katerih bi izhajal zaključek, da bo navedeni avtomobil s

netovarniško privarjeno številko karoserije (torej

predrugačeno številko), uporabljen v bodoče za kaznivo

dejanje, niti kakšno. S tem ko izpodbijani sklep o odvzemu

vozila obdolžencu ne vsebuje nikakršnih utemeljenih razlogov

o konkretni nevarnosti, da bi obdolženec storil kaznivo

dejanje, pa je podana bistvena kršitev določb kazenskega

postopka iz 11. točke I. odst. 371. čl. ZKP. Pritrditi pa je

tudi navedbam v pritožbi, da zgolj zaradi predrugačenih

številk šasije navedeno vozilo ne predstavlja predmeta, ki

bi ga bilo mogoče vzeti, ker to zahtevajo koristi splošne

varnosti, saj takšno vozilo ni predmet, ki je zaradi svojih

Glede na navedeno je sodišče druge stopnje pritožbi

obdolženčevega zagovornika ugodilo in izpodbijani sklep

razveljavilo (III. odst. 402. čl. ZKP). V nadaljnjem

postopku bo moralo sodišče prve stopnje odločiti o zahtevi

obdolženčevega zagovornika o vrnitvi vozila z dne 14.7.2004

ter v kolikor bo sodišče ocenilo, da ni razlogov za vrnitev

vozila (za katero bo moralo ugotoviti, ali je bilo sploh

izročeno v hrambo sodišču) obdolžencu, za svojo odločitev,

da se vozilo obdolžencu odvzema iz razlogov 498. čl. ZKP, v

svoji odločbi navesti tudi prepričljive razloge.

ZKP člen 220,  224,  498,  220,  224,  498.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.