VSK sklep II Cpg 391/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2005-09-08

Glede na citirane listine, ki jih je pritožnica priložila

ugovoru, je utemeljen zaključek sodišča prve stopnje, da ni

predložila pravno relevantnih dokazov za svojo trditev, da v

času izbrisa prvotnega dolžnika ni bila njegova družbenica

oz. da ni imela vpogleda v njegovo poslovanje, zato je

sodišče prve stopnje njen ugovor utemeljeno zavrnilo.

Pritožba dolžnice se zavrne in se p o t r d i izpodbijani

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje kot

neutemeljen zavrnilo ugovor dolžnice zoper sklep z dne

Proti navedenemu sklepu je dolžnica po svoji pooblaščenki

vložila pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov in predlagala

njegovo razveljavitev ter vrnitev zadeve sodišču prve

stopnje v novo obravnavanje. Zatrjuje, da ni pasivno

legitimirana in opozarja, da je to navajala že v ugovoru,

vendar sodišče v pobijanem sklepu ni podalo razlogov o tem

dejstvu. Z upnikom ni bila v nikakršnem poslovnem in/ali

drugem odnosu in je šele s prejemom sklepa z dne 28.1.2004

izvedela, da so v imenu družbe S. d.o.o. sklenjene

zavarovalne pogodbe za vozila, ki jih dolžnica ni nikoli

videla. Dejstvo je, da je dolžnica družbo S. d.o.o. prodala

leta 1995 in od tedaj dalje ni imela nobenega vpogleda v

poslovanje družbe. Dolžnica ni sklenila zavarovalnih pogodb

z upnikom in ji tudi ni ničesar znano v zvezi z vtoževanim

zneskom. Kot je navajala že v postopku pred sodiščem prve

stopnje, in tudi predložila listine, ki jih poseduje v zvezi

s prodajo družbe S. d.o.o., dolžnica ni vedela in ni bila

dolžna vedeti, da ni prišlo do realizacije registracije

družbe S. d.o.o. na novega prevzemnika družbe Z. in njegovo

družbo, saj je bila za dolžnico zadeva zaključena po podpisu

listin in prejemu dogovorjenega zneska od prevzemnika.

Pobijana odločitev je napačna in nepoglobljena. Če bi

sodišče izvedlo predlagane dokaze: vpogled priloženih

listin, vpogled v sodne spise, ki so bili navedeni v

ugovoru, bi po vsestranski proučitvi zadeve zaključilo

drugače. Dolžnica je bila s strani prevzemnika družbe hudo

ogoljufana, za vse je izvedela, ko je leta 2000 začela

prejemati izvršilne predloge in tožbe, za vse dolgove, ki

jih je povzročil prevzemnik družbe. Kot izhaja iz

pravnomočne sodbe Okrožnega sodišča v K. opr.št. Pg, je

sodišče tožbeni zahtevek tožnika M. d.d. zavrnilo, ker

toženka S.K. ni sklenila naročniškega razmerja s tožnikom.

Podobna situacija se pojavlja v konkretnem primeru: dolžnica

ni sklenila zavarovalnih pogodb za avtomobile in ne more

Postopek, ki je v obravnavani zadevi tekel zoper prvotnega

dolžnika, družbo S. d.o.o., na podlagi pravnomočnega sklepa

o izvršbi z dne 26.3.1999, je bil s sklepom z dne 5.3.2001

prekinjen zaradi izbrisa dolžnika iz sodnega registra na

podlagi Zakona o finančnem poslovanju podjetij (ZFPPod,

Ur.l.RS št. 54/99 s sprem.). Upnik je z vlogo z dne 4.6.2001

predlagal nadaljevanje postopka zoper družbenico prvotnega

dolžnika, S.K., in je sodišče prve stopnje postopek zoper

imenovano nadaljevalo s sklepom z dne 28.1.2004 (ta sicer ne

vsebuje izrecne odločitve o nadaljevanju postopka zoper

S.K., ampak je ta vsebovana v odločitvi, da se izvršba

dovoljuje z izvršilnimi sredstvi, nanašajočimi se na novo

Prvotni dolžnik je torej prenehal obstajati z izbrisom iz

sodnega registra na podlagi ZFPPod (1. odst. 27. čl.). V

takšnem primeru se šteje, da so družbeniki gospodarske

družbe podali izjavo z vsebino, določeno v 1. odst. 394. čl.

Zakona o gospodarskih družbah, ZGD, torej izjavo o prevzemu

obveznosti za plačilo morebitnih preostalih obveznosti

izbrisane družbe. Za takšno preostalo obveznost izbrisane

družbe očitno gre tudi pri terjatvi, ki jo upnik izterjuje v

tem postopku. Družbeniki izbrisane družbe so torej njeni

pravni nasledniki, z izjemo tistih družbenikov, ki niso

imeli vpliva na njeno poslovanje in na nastanek obveznosti

družbe (t.im. nepravi, pasivni družbeniki - tako: odločba

Ustavnega sodišča RS št. U-I-135/00-77 z dne 9.10.2002).

Pritožnica ne zanika ugotovitve v izpodbijanem sklepu, da je

bila pri prvotnem dolžniku vpisana v sodni register kot

njegova družbenica, ravno obratno, izrecno navaja, da

postopek prenosa na novega lastnika v sodni register ni bil

zaključen; ugovorne trditve v smeri, da je družbo prodala v

že v letu 1995 in da od tedaj dalje ni imela vpogleda v

njeno poslovanje, so dokazno bremenile njo. V utemeljitev

svojih ugovornih trditev pa je dolžnica priložila: prvo

stran nepodpisanega predloga za vpis sprememb v sodni

register pri prvotnem dolžniku, iz katere bi bilo razvidno,

da je bila na pristojno sodišče 24.5.1995 vložena

priglasitev za vpis sprememb več podatkov, med drugim tudi

vpis spremembe lastnika, pri čemer pa ni videti, za kakšno

tovrstno spremembo naj bi šlo; zapis pogodbe o odsvojitvi

deležev v družbi S. d.o.o. P. z dne 6.5.1995, ki pa ni

podpisana in je kot takšne ni mogoče upoštevati; kopija

sodbe Pg z dne 24.10.2001, kjer je pritožnica navedena kot

tožena stranka, ni pa iz nje razvidno njeno razmerje do

izbrisane družbe. Glede na citirane listine, ki jih je

pritožnica priložila ugovoru, je utemeljen zaključek sodišča

prve stopnje, da ni predložila pravno relevantnih dokazov za

svojo trditev, da v času izbrisa prvotnega dolžnika ni bila

njegova družbenica oz. da ni imela vpogleda v njegovo

poslovanje, zato je sodišče prve stopnje njen ugovor

utemeljeno zavrnilo. Pritožnica pa lahko v tridesetih dneh

od pravnomočnosti izpodbijanega sklepa začne pravdo za

ugotovitev nedopustnosti izvršbe (1. odst. 59. čl. Zakona o

Upoštevaje gornjo obrazložitev je pritožbeno sodišče, na

podlagi 2. tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v

zvezi s 15. čl. ZIZ, pritožbo dolžnice zavrnilo kot

neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.