VSL sklep II Cpg 553/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-28

nadaljevanje izvršbe - dolžnik - samostojni podjetnik - odgovornost

Podjetnik posameznik odgovarja za obveznosti z vsem svojim premoženjem (1. odst. 5. čl. ZGD). Zato zatrjevano prenehanje opravljanja dejavnosti ne pomeni tudi prenehanja odgovornosti ("bivšega" podjetnika) za obveznosti, nastale v času opravljanja podjetniške dejavnosti.

Ugovor se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom dovolilo izvršbo z novim izvršilnim sredstvom, in sicer s prenosom dolžnikove denarne terjatve. V pravočasnem ugovoru je dolžnik ugovarjal pomanjkanje pasivne legitimacije, saj naj bi dne 31.10.1997 prenehal s poslovanjem. Pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje naj ne bi prejemal nobenih sredstev, lastnega premičnega premoženja pa naj ne bi imel. Stroškov ni priglasil. V odgovoru na ugovor je upnica navedla, da terjatev izvira iz leta 1995, ko je dolžnik še posloval kot samostojni podjetnik. Stroškov ni priglasila. Ugovor ni utemeljen. Proti sklepu, s katerim sodišče med izvršilnim postopkom na predlog upnika spremeni sklep o izvršbi tako, da določi novo izvršilno sredstvo (prim. 3. odst. 34. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ)), dolžnik sicer lahko ugovarja, vendar z omejitvijo ugovornih razlogov na novo izvršilno sredstvo (iz načelnega pravnega mnenja Vrhovnega sodišča RS, Pravna mnenja, št. I/96, stran 3). Dolžnik ne more izpodbijati izvršilnega naslova - pravnomočnega sklepa o izvršbi (redna št. 5), s katerim mu je bilo naloženo, naj poravna upničino terjatev, s smiselno navedbo, da on ni dolžnik. Sicer pa ta navedba niti ni utemeljena. Upnica je namreč v predlogu za izvršbo (redna št. 1) kot dolžnika navedla "Mizarstvo F. Š. s.p., Z..., D...". Iz takšne označbe dovolj jasno izhaja, da je dolžnik F. Š. kot samostojni podjetnik (7. odst. 1. čl. in 1. odst. 73. čl. Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju: ZGD)). Podjetnik posameznik pa odgovarja za svoje obveznosti z vsem svojim premoženjem (1. odst. 5. čl. ZGD). Zato zatrjevano prenehanje opravljanja dejavnosti ne pomeni tudi prenehanja odgovornosti ("bivšega" podjetnika) za obveznosti, nastale v času opravljanja podjetniške dejavnosti. Ugovorna navedba, da dolžnik pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ne prejema nobenih sredstev, ni ugovorni razlog, ki bi preprečeval dovolitev izvršbe z novim izvršilnih sredstvom. Če se bo pri sami opravi izvršbe pokazalo, da dolžnik dejansko nima denarnih prejemkov, izvršba pač ne bo uspešna. Sicer pa sedanji podatki kažejo, da je dolžnik prejemnik pokojnine (gl. uradni zaznamek na redni št. 34). Trditve glede premičnega premoženja pa bi dolžnik lahko uveljavljal v ugovoru proti sklepu o nadaljevanju izvršbe z novim izvršilnim sredstvom - prodajo dolžnikovih premičnin z dne 13.01.1998 (redna št. 12). Proti sklepu o prenosu dolžnikove denarne terjatve pa so neupoštevne. Sodišče prve stopnje je zato pravilno štelo, da je ugovor neutemeljen, in ravnalo po 2. odst. 54. čl. ZIZ (ugovor poslalo sodišču druge stopnje, da o njem odloči kot o pritožbi). Ker sodišče druge stopnje ob reševanju ugovora tudi ni našlo bistvenih kršitev določb izvršilnega postopka (2. odst. 350. čl. v zvezi s 366. čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP), oba v zvezi s 15. čl. ZIZ), na katere pazi po uradni dolžnosti, je ugovor kot neutemeljen zavrnilo ter izpodbijani sklep kot zakonit in pravilen potrdilo (2. tč. 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

ZGD člen 1, 1/7, 5, 5/1, 73, 73/1, 1, 1/7, 5, 5/1, 73, 73/1. ZIZ člen 34, 34/3, 34, 34/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.