VSL sklep III Cp 1016/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2003-10-01

sposobnost biti stranka - smrt stranke - nadaljevanje postopka po dedičih

Druga dolžnica v času vložitve predloga za izvršbo in kasnejše izdaje sklepa o izvršbi ni imela sposobnosti biti stranka (1. odstavek 76. člena ZPP), saj je umrla že pred tem. Izvršba zoper njo se torej ne bi smela začeti (5. odstavek 81. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Izpodbijani sklep je sklep o nadaljevanju izvršbe po pokojni drugi dolžnici in pritožbeno sodišče lahko presoja le pravilnost tega sklepa. Izvršilni postopek se prekine tedaj, kadar stranka med postopkom umre in se nato nadaljuje z njenimi dediči (37. člen ZIZ, 205. in 208. člen ZPP). Obravnavan primer ni takšen, saj je stranka umrla pred začetkom postopka. To pa pomeni, da ga sodišče zoper dediče tudi ne more nadaljevati v skladu z navedenimi zakonskimi določili.

Pritožbi se ugodi in se razveljavi sklep o nadaljevanju izvršbe zoper V... L....

Upnik je dolžan V... L... povrniti njene stroške pritožbenega postopka v znesku 161.040,00 SIT v 15 dneh.

Sodišče prve stopnje je izvršbo, ki jo je dovolilo s sklepom o izvršbi dne 21.10.2002, nadaljevalo proti dedičem pokojne Ž... L..., to je J... O..., V... L... in S... L....

V... L... se je zoper sklep pravočasno pritožila iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Navaja, da je izpodbijani sklep preuranjen. Čeprav dediči materialnopravno vstopijo v položaj zapustnika s trenutkom zapustnikove smrti, zgolj na podlagi dejstva, da je dolžnica umrla, ne vstopijo v izvršilni postopek na strani dolžnika, ker v trenutku smrti še niso procesno legitimirani. Izvršilno sodišče bi moralo po 205. členu ZPP prekiniti izvršilni postopek in dediče v skladu s 37. členom ZIZ pozvati, da postopek prevzamejo. Po 208. členu ZPP se postopek lahko nadaljuje, ko pravni nasledniki postopek prevzamejo. Avtomatizem pri nadaljevanju izvršbe z dediči dolžnice, kot ga je vzpostavil izpodbijani sklep, je nepravilen. Podana je bistvena kršitev določb postopka iz 11. točke 2. odstavka 339. člena ZPP, ker je izvršilno sodišče dovolilo izvršbo zoper pokojno Ž... O.... Umrla je pred izdajo sklepa o izvršbi in pred vložitvijo predloga za izvršbo. Tako v času izdaje sklepa ni imela sposobnosti biti stranka izvršilnega postopka. Nadaljevanje izvršbe zoper dediče dolžnika, ki ob izdaji sklepa o izvršbi ni imel sposobnosti biti stranka, prav tako ni mogoče. Pritožnica predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da izvršilni postopek zoper drugo dolžnico ustavi, predlog za izvršbo zoper njo pa zavrže, podrejeno pa, da se postopek zoper drugo dolžnico prekine ali pa da se izpodbijani sklep razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Pritrditi je treba pritožbi, da druga dolžnica Ž... L... v času vložitve predloga za izvršbo 7.10.2002 in kasnejše izdaje sklepa o izvršbi ni imela sposobnosti biti stranka (1. odstavek 76. člena ZPP), saj je, kot je razvidno iz podatkov smrtovnice, umrla že pred tem (31.10.2000). Izvršba zoper njo se torej ne bi smela začeti (5. odstavek 81. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Izpodbijani sklep je sklep o nadaljevanju izvršbe po pokojni drugi dolžnici in pritožbeno sodišče lahko presoja le pravilnost tega sklepa. Izvršilni postopek se prekine tedaj, kadar stranka med postopkom umre in se nato nadaljuje z njenimi dediči (37. člen ZIZ, 205. in 208. člen ZPP). Obravnavan primer ni takšen, saj je stranka umrla pred začetkom postopka. To pa pomeni, da ga sodišče zoper dediče tudi ne more nadaljevati v skladu z navedenimi zakonskimi določili.

Pritožba je torej utemeljena. Pritožbeno sodišče ji je zato ugodilo in izpodbijani sklep o nadaljevanju izvršbe zoper pritožnico razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Pritožnica je s pritožbo uspela, zato ji je upnik dolžan povrniti potrebne pritožbene stroške (1. odstavek 166. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 154. člena ZPP). Te stroške predstavljajo stroški sestave pritožbe (1.200 odvstniških točk), 2% materialni stroški in 20% DDV.

ZIZ člen 15,  37,  15,  37.  ZPP člen 76,  76/1,  81,  81/5,  205,  208,  76,  76/1,  81,  81/5,  205,  208.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.