TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep II Cpg 643/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-03

Pooblaščenka ni izkazala, da naj bi bila s pooblastilom v pravdnem postopku, iz katerega izvira izvršilni naslov, pooblaščena za zastopanje dolžnika do pravnomočnosti izvršilnega postopka, niti obsega zatrjevanega pooblastila.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog dolžnika za odlog izvršbe, ker dolžnikova pooblaščenka ni predložila zahtevanega pooblastila. V pravočasni pritožbi je dolžnik navedel, da naj bi pooblaščenko že v pravdnem postopku pooblastil za zastopanje do pravnomočnosti pravdnega in izvršilnega postopka, zato naj posebno pooblastilo za vložitev predloga za odlog izvršbe ne bi bilo potrebno. Stroškov ni priglasil. Pritožba ni utemeljena. V imenu dolžnika je odvetnica M. V. vložila predlog za odlog izvršbe (redna št. 5), vendar pa pooblastila pri tem ni predložila. Sodišče prve stopnje je zato pooblaščenko pozvalo (redna št. 8), naj za vložitev navedene vloge v roku 8 dni predloži pooblastilo. Ker pooblaščenka ni ravnala v skladu z zahtevami sodišča, je sodišče prve stopnje predlog za odlog izvršbe po 4. odst. 98 čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 15. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ) zavrglo. Pritožba zmotno uveljavlja, da naj bi bila pooblaščenka s pooblastilom v pravdnem postopku, iz katerega izvira izvršilni naslov, pooblaščena tudi za zastopanje do pravnomočnosti izvršilnega postopka. Pooblaščenka namreč ni izkazala, da bi v predmetnem pravdnem postopku sploh bila pooblaščena za zastopanje dolžnika, niti obsega zatrjevanega pooblastila. Sicer pa mora pooblaščenec predložiti pooblastilo v vsaki zadevi ne glede na to, če je pooblaščen le za zastopanje v eni zadevi, ali pa se pooblastilo nanaša na več zadev skupaj. Namesto predložitve pooblastila se odvetnik tako ne more sklicevati na pooblastilo v drugem spisu. Sodišče druge stopnje še pojasnjuje, da je bil izpodbijani sklep odvetnici M. V. poslan zato, ker je ona vložila predlog za odlog izvršbe, ne pa iz razloga, ker bi štelo, da je dolžnikova pooblaščenka. Odločitev sodišča prve stopnje je tako pravilna in zakonita; zato je bilo treba neutemeljeno pritožbo zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (v skladu z 2. tč. 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cpg 618/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-03

V predlogu za izvršbo je kot dolžnik označena fizična oseba, in sicer samostojni podjetnik M.N. z obratovalnico "Ž.L.". Na verodostojnih listinah je dolžnik označen sicer nepopolno - le z navedbo obratovalnice, vendar pa je bil M.N. kot samostojnemu podjetniku sklep o izvršbi tudi vročen.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi. Dolžnik mora upniku v 8 dneh povrniti stroške pritožbe v znesku 32.130,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 03.08.2001 dalje do plačila.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ustavilo izvršbo, ker naj bi bil dolžnik iz sodnega registra izbrisan. Upnik je v pravočasni pritožbi navedel, da je bila iz sodnega registra izbrisana "Ž. L. d.o.o." kot pravna oseba, dolžnik pa je fizična oseba. Priglasil je stroške. Pritožba je utemeljena. Upnik je dne 28.12.1998 vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, v katerem je kot dolžnika označil samostojnega podjetnika M. N., z obratovalnico "Ž. L." (1. odst. 40. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ)). Enako je dolžnik označen tudi na ostalih upnikovih vlogah, in sicer predlogu za nadaljevanje izvršbe z novim izvršilnim sredstvom (redna št. 5), obvestilu sodišču o plačilu takse (redna št. 7), ter upnikovi urgenci (redna št. 10). Na verodostojnih listinah (priloge A2 - A8) je dolžnik označen sicer nepopolno - le z navedbo obratovalnice ("Ž. L. K..."), vendar pa je bil samostojnemu podjetniku M. N. sklep o izvršbi dne 26.01.1999 vročen (povratnica pri redni št. 4), proti kateremu pa dolžnik pasivne legitimacije ni ugovarjal. Zoper tako označenega dolžnika je sodišče po sklepu o založitvi opredujma (redna št. 6), izdalo še sklep o ustavitvi izvršbe na računu pri organizacijah za plačilni promet (redna št. 9). Zato ne more biti dvoma, da je M. N. kot samostojni podjetnik v tej izvršilni zadevi dolžnik. Iz podatkov sodnega registra sicer izhaja, da je bila gospodarska družba "Ž. L. d.o.o., K..." dne 07.07.2000 iz sodnega registra izbrisana, vendar pa je bila to samostojna pravna oseba, ki v tej izvršilni zadevi ni dolžnica. Odločitev sodišča prve stopnje o ustavitvi izvršbe zaradi dolžnikovega izrisa, je bila tako nepravilna. Zato je sodišče druge stopnje izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi s 15. čl. ZIZ). Odločitev o pritožbenih stroških temelji na 2. odst. 165. čl. v zvezi s 155. čl. ZPP, oba v zvezi s 15. čl. ZIZ. Dolžnik mora upniku povrniti 32.130,00 SIT stroškov za pritožbo, ki jih predstavljajo naslednji potrebni stroški (5. odst. 38. čl. ZIZ): - za sestavo pritožbe v višini 300 točk (5. tč. tar. št. 21 Odvetniške tarife), kar ob vrednosti točke 90,00 SIT na dan odločanja znaša 27.000,00 SIT, ter - za 19% davek na dodano vrednost (od odvetniških storitev) v znesku 5.130,00 SIT. Ni pa sodišče druge stopnje upniku priznalo stroškov sodnih taks, ker tarifna številka 3 Zakona o sodnih taksah plačilo takse za pritožbo proti sklepu o ustavitvi postopka ne predvideva.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cpg 668/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-28

sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - prepozen ugovor

Dolžnik je vložil ugovor po izteku zakonsko določenega roka, zato je sodišče prve stopnje njegov ugovor pravilno zavrglo kot prepozen.

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo ugovor dolžnika proti sklepu o izvršbi (na podlagi verodostojne listine), kot prepozen. Dolžnik je v pravočasni pritožbi navedel, da naj bi sklep o izvršbi prejel dne 16.09.1997, kar naj bi izhajalo iz dolžnikovega delovodnika in datuma prejema na sklepu sodišča. Na pošiljki pa naj bi bil naveden tudi napačen naslov, in sicer T... 393. Stroškov ni priglasil. Pritožba ni utemeljena. Iz povratnice, pripete k redni št. 2, je razvidno, da je bil dolžniku sklep o izvršbi vročen dne 13.09.1997. Osemdnevni rok za vložitev ugovora (3. odst. 8. čl. Zakona o izvršilnem postopku (v nadaljevanju: ZIP)) je tako pričel teči dne 14.09.1997 in se iztekel v ponedeljek, dne 22.09.1997. Zadnji dan ugovornega roka je bila namreč nedelja, dne 21.09.1997 (4. odst. 112. čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP/77) v zvezi s 14. čl. ZIP). Dolžnik je vložil ugovor šele dne 24.09.1997, kar je razvidno iz dohodne štampiljke na redni št. 3, ter s tem zamudil zakonsko določen rok. Pritožnik teh dejanskih ugotovitev ne more izpodbijati s predložitvijo kopij pisemske ovojnice sodnega pisanja in delovodnika (prilogi B3 in B2), saj je delovodnik enostranska listina in tako ne more biti enakovredna povratnici, ki predstavlja javno listino in dokazuje vročitev (1. odst. 230. čl. ZPP/77 v zvezi s 14. čl. ZIP). Ugovorna navedba glede napačnega dolžnikovega naslova pa je brezpredmetna, saj je dolžnik sodno pisanje dne 13.09.1997 kljub temu prejel (3. odst. 142. čl. v zvezi s 1. odst. 134. čl. ZPP/77, oba v zvezi s 14. čl. ZIP), in sicer ga je prejel njegov delavec (gl. povratnico, pripeto k redni št. 2, in uradni zaznamek na redni št. 11). Sodišče prve stopnje je torej ugovor pravilno kot prepozen zavrglo. Zato je bilo treba neutemeljeno pritožbo zavrniti in izpodbijani sklep potrditi (2. tč. 380. čl. ZPP/77 v zvezi s 14. čl. ZIP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cpg 744/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-29

Presoja o formalnih pogojih pooblastila gospodarske družbe odvetniku.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne v nadaljnji postopek sodišču prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo ugovor, ki ga je vložil odvetnik T.Č. v imenu dolžnika. Tako je odločilo zato, ker je presodilo, da odvetnik ni predložil pooblastila za zastopanje v tej izvršilni zadevi, ki bi vsebovalo ustrezen podpis dolžnika. Proti temu sklepu je vložil pravočasno pritožbo dolžnik. V pritožbi trdi, da je sodišču predložil pooblastilo, ki ga je podpisal generalni direktor dolžnika I. B.. Pritožba je utemeljena. Drži, da vlagatelj pritožbe ni sodišču predložil pooblastila, kakršnega je od njega zahtevalo prvostopenjsko sodišče s sklepom z dne 20.12.2000. Drži tudi, da pooblastili, ki jih je vlagatelj pritožbe predložil (prilogi B 1 in B 5), ne vsebujeta vseh podatkov, ki bi jih glede individualizacije podpisnika pooblastila lahko. Vendar po prepričanju pritožbenega sodišča predloženi pooblastili, opremljeni s štampiljko dolžnika, predpostavljata, da ju je podpisala oseba, pooblaščena za zastopanje dolžnika. Te predpostavke ne omajejo podatki sodnega registra, med katerimi je tudi overjeni podpis generalnega direktorja dolžnika. Ta ne izključuje, da je sporni pooblastili podpisal prav on, kot to trdi vlagatelj pritožbe. Tako je treba šteti, da je vlagatelj pritožbe predložil pisno pooblastilo dolžnika za zastopanje v tej izvršilni zadevi (1. odst. 97. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ), ki mu v formalnem pogledu ni moč ničesar očitati. Če pa prvostopenjsko sodišče dvomi v pristnost predloženih pooblastil, lahko od vlagatelja zahteva overjeno pooblastilo (3. odst. 97. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ), medtem ko ni imelo podlage za postopek po 4. odst. 98. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ. Dodati še velja, da pritožbene trditve v zvezi z dolgovano sodno takso za ugovor ne morejo biti predmet tega pritožbenega postopka. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče odločilo, kot je razvidno iz izreka tega sklepa (3. tč. 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

ZPP člen 97,  97/1,  97/3,  98,  98/9,  97,  97/1,  97/3,  98,  98/9.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cpg 656/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-30

zavrženje pritožbe - pravni interes za pritožbo

Če odločba sodišča prve stopnje za pritožnika ne pomeni neugodne odločitve, se njegova pritožba zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrže.

Pritožba se zavrže. Dolžnik sam nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom razveljavilo sklep o izvršbi opr. št. Ig 2000/00355 z dne 7.12.2000 v drugi točki izreka ter izreklo, da bo o zahtevku in stroških odločeno v pravdnem postopku. Dolžnik se je zoper sklep pravočasno pritožil in navedel, da sodišče ni odločilo o upnikovi terjatvi in stroških, čeprav je v obrazložitvi navedlo, da je ugovor dolžnika obrazložen. Dolžnik nima pravnega interesa za pritožbo. Dolžnik je obrazloženo ugovarjal zopr sklep o izvršbi, izdan na podlagi verodostojne listine, zato je sodišče prve stopnje pravilno štelo dolžnikov ugovor za obrazložen v smislu 2. odst. 53. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Izvršilno sodišče se pri odločanju o ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine ne spušča v presojo resničnosti samih dolžnikovih in upnikovih dejanskih navedb in o upnikovem zahtevku (glavnici, obrestih in stroških) ne odloča meritorno, temveč presoja le, ali je dolžnik zadostil pogojem iz 2. odst. 53. čl. ZIZ. Meritorna odločitev je v pristojnosti sodišča, ki bo postopek nadaljevalo kot pri ugovoru zoper plačilni nalog (2. odst. 62. čl. ZIZ), torej pravdnega sodišča. Po določbi 2. odst. 62. čl. ZIZ je posledica dolžnikovega obrazloženega ugovora zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine razveljavitev sklepa o izvršbi v delu, s katerim je sodišče dovolilo izvršbo (to je v drugi točki izreka) in napotitev na pravdo, kot je tudi pravilno odločilo sodišče prve stopnje. Izpodbijani sklep za dolžnika ne pomeni neugodne odločitve, saj v tej fazi postopka ugodnejše odločitve ne bi mogel doseči. Zato pritožbeno sodišče ugotavlja, da dolžnik nima pravnega interesa za pritožbo zoper izpodbijani sklep. Pravni interes je procesna predpostavka, na katero mora sodišče ves čas postopka paziti po uradni dolžnosti, pomanjkanje pravnega interesa pa ima za posledico zavrženje pritožbe kot nedovoljene (3. odst. 343. čl. Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ). Ker dolžnik nima pravnega interesa za pritožbo, je sodišče durge stopnje le-to na podlagi 1. točke 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ zavrglo kot nedovoljeno. Ker dolžnik s pritožbo ni uspel, mora sam nositi svoje pritožbene stroške (1. odst. 154. čl. in 1. odst. 165. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep III Cpg 56/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-03

V obravnavanem primeru je pritožnik vložil pritožbo zoper sklep, s katerim je stečajni senat sodišča prve stopnje odločil o njegovem ugovoru zoper odredbo. Po določbi 2. odst. 14. čl. ZPPSL pa zoper takšen sklep ni pritožbe. Sodišče prve stopnje je sicer izpodbajni sklep opremilo tudi s pravnim poukom o dovoljenosti pravnega sredstva, vendar pa nepravilen pravni pouk ne more spremeniti objektivnega prava.

Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo ugovor P. E. zoper odredbo istega sodišča, opr. št. St 42/92-656 z dne 31.5.2001. Zoper takšen sklep se je imenovani pritožil. Iz vsebine pritožbe je razvidno, da oporeka ugotovitvi prvostopnega sodišča o prepoznem ugovoru zoper odredbo, ker mu ta ni bila vročena osebno, pač pa je zanjo izvedel iz dopisa stečajnega upravitelja z dne 12.6.2001. Pritožba ni dovoljena. Po določbi 3. odst. 343. čl. Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 - v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. čl. Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Ur. l. RS, št. 67/93...52/99, v nadaljevanju ZPPSL) pritožba ni dovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice. V obravnavanem primeru je pritožnik vložil pritožbo zoper sklep, s katerim je stečajni senat sodišča prve stopnje odločil o njegovem ugovoru zoper odredbo. Po določbi 2. odst. 14. čl. ZPPSL pa zoper takšen sklep ni pritožbe. Sodišče prve stopnje je sicer izpodbajni sklep opremilo tudi s pravnim poukom o dovoljenosti pravnega sredstva, vendar pa nepravilen pravni pouk ne more spremeniti objektivnega prava (glej 12. čl. ZPP in komentar 10. čl. ZPP/74 prof. dr. Jožeta Juharta). Ker pravno sredstvo zoper sklep sodišča prve stopnje po ZPPSL ni predvideno, bi moralo vlagateljevo pritožbo zavreči že sodišče prve stopnje (glej 1. odst. 343. čl. ZPP). Ker pa tega ni storilo, je nedovoljeno pritožbo zavrglo sodišče druge stopnje (glej 352. čl. ZPP).

ZPPSL člen 14,  14/2,  15,  14,  14/2,  15.  ZPP člen 343,  343/1,  343/3,  352,  343,  343/1,  343/3,  352.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep IV Cpg 43/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-09

izbris iz sodnega registra - vročitev sklepa

Sklep o izbrisu družbe iz sodnega registra se je vročil družbi (primerjaj tretji odstavek 32. člena ZFPPod), o izbrisu pa se družbenike in upnike seznani z objavo v Uradnem listu Republike Slovenije (primerjaj prvi odstavek 33. člena v zvezi z drugim odstavkom 34. člena ZFPPod). Pritožnica je bila torej o izdanem sklepu o izbrisu družbe obveščena z objavo v Uradnem listu Republike Slovenije in osebna vročitev sklepa o izbrisu družbe družbeniku po zakonu ni potrebna.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z uvodoma citiranim sklepom na podlagi prvega odstavka 32. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij (v nadaljevanju ZFPPod) odločilo o izbrisu družbe D. d.o.o. L. iz sodnega registra, ker proti sklepu o začetku postopka izbrisa ni bil vložen ugovor. Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožila družbenica S. K. z navedbo, da obvestila o izbrisu iz registra ni prejela, ker se je morala zaradi razveze zakonske zveze nasilno izseliti. Podjetja ne želi ukiniti, ker ji bo morda kdaj edini vir preživljanja.

Sklep o izbrisu družbe iz sodnega registra se je vročil družbi (primerjaj tretji odstavek 32. člena ZFPPod), o izbrisu pa se družbenike in upnike seznani z objavo v Uradnem listu Republike Slovenije (primerjaj prvi odstavek 33. člena v zvezi z drugim odstavkom 34. člena ZFPPod). Pritožnica je bila torej o izdanem sklepu o izbrisu družbe obveščena z objavo v Uradnem listu Republike Slovenije in osebna vročitev sklepa o izbrisu družbe družbeniku po zakonu ni potrebna. Sicer pa je družbenica zoper sklep o izbrisu vložila pravočasno pritožbo, le da so navedbe v njej nerelevantne. Sklep o izbrisu družbe iz sodnega registra je po tretjem odstavku 34. člena v zvezi z drugim odstavkom 30. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij mogoče izpodbijati le iz razlogov, ki so navedeni v drugem odstavku 30. člena ZFPPod. Ti pa so: 1. če je v sklepu o začetku postopka izbrisa dejansko stanje glede obstoja izbrisnega razloga zmotno oziroma nepopolno ugotovljeno, 2. če je bil nad gospodarsko družbo začet postopek prisilne poravnave oziroma stečajni postopek oziroma postopek likvidacije po ZPPSL in 3. če je bil vložen predlog za začetek stečajnega postopka nad gospodarsko družbo in založen predujem za začetek stečajnega postopka po prvem odstavku 93. člena ZPPSL oziroma je bil predlagatelj stečajnega postopka oproščen plačila predujma po tretjem odstavku 93. člena ZPPSL. Nobenega od teh razlogov pa pritožnica ni uveljavljala. Neutemeljeno pritožbo je zato pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke drugega odstavka 31. člena v zvezi s tretjim odstavkom 34. člena ZFPPod zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

ZFPPod člen 32,  32/3,  33,  33/1,  34,  34/2,  32,  32/3,  33,  33/1,  34,  34/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep IV Cpg 29/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-08-09

ugovor zoper sklep - procesna legitimacija - dovoljenost pritožbe

Ggospodarska družba ni vložila ugovora proti sklepu začetku postopka izbrisa, zaradi česar je izgubila procesno legitimacijo vložiti pritožbo. Njena pritožba zato ni dovoljena.

Registrsko sodišče je s sklepom opr. št. Srg 2001/02046 z dne 22.1.2001 ugotovilo, da obstoji izbrisni razlog iz 2. točke 1. odst. 25. člena ZFPPod za izbris gospodarske družbe iz sodnega registra po uradni dolžnosti in začelo postopek izbrisa (1. odst. 29. člena ZFPPod). Gospodarska družba proti navedenemu sklepu ni vložila ugovora, zaradi česar je registrsko sodišče izdalo izpodbijani sklep o izbrisu le-te iz sodnega registra. Zoper sklep se je gospodarska družba pravočasno pritožila. Navedla je, da sklepa o začetku izbisa ni prejela oz. ni bila drugače obveščena o začetku postopku izbrisa. Pritožbenemu sodišču je predlagala, da izpodbijani sklep razveljavi, ker bo vsekakor pričela s poslovanjem v letu 2002. Pritožba ni dovoljena. ZFPPod v 4. odst. 34. člena taksativno določa, kdo je procesno legitimiran vložiti pritožbo proti sklepu o izbrisu. Pritožbo lahko vloži oseba, ki je vložila ugovor proti sklepu o začetku postopka izbrisa in je bil njen ugovor zavržen oz. zavrnjen (1. točka), družbenik oz. delničar gospodarske družbe (2. točka) in upnik gospodarske družbe (3. točka). Dejstvo je, da gospodarska družba ni vložila ugovora proti sklepu opr. št. Srg 2001/02046 z dne 22.1.2001 o začetku postopka izbrisa, zaradi česar je izgubila procesno legitimacijo vložiti pritožbo. Njena pritožba zato ni dovoljena in jo je bilo potrebno zavreči (1. točka 2. odst. 31. člena v zvezi s 3. odst. 34. člena ZSReg). Pritožbeno sodišče ob tem ugotavlja, da je bil pritožnici sklep opr. št. Srg 2001/02046 z dne 22.1.2001 o začetku postopka izbrisa vročen z nabitjem na sodno desko v času med 26.1.2001 do 5.2.2001, kar je v skladu z določbo 26. člen ZFPPod, saj se je poštna pošiljka s sklepom vrnila z oznako neznan. S tem pa ji je bila dana možnost pravočasno vložiti ugovor.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep II Cpg 1284/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2002-01-30

začetek stečajnega postopka - posledica - prekinitev postopka

Dokler traja prekinitev postopka, sodišče ne more opravljati nobenih dejanj. Zato izpodbijanega sklepa o določitvi izvršitelja in založitvi predujma ne bi smelo izdati.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi.

Sodišče prve stopnje je dne 10.10.2001 s sklepom odločilo, da se za izvršitelja določi D. M. iz L. (prva točka izreka) in upniku naložilo, da založi predujem v znesku 170.000,00 SIT (2. točka izreka). Upnik se je zoper navedeni sklep pravočasno pritožil. Navedel je, da je bil nad dolžnikom s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani, opr. št. St 18/99 uveden stečajni postopek. Terjatev je prijavil v stečajno maso in v prijavi navedel, da v predmetni zadevi teče izvršilni postopek. Iz sklepa Okrožnega sodišče v Ljubljani, opr. št. St 18/99 z dne 06.09.2001 je nadalje razvidno, da je bil upnik poplačan iz posebne stečajne mase in sicer v znesku 630.756,00 SIT. Predlagal je, da sodišče sklep o plačilu predujma razveljavi. Pritožba je utemeljena. Po podatkih centralne baze sodnega registra je bil nad dolžnikom s sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani, opr. št. St 18/99 z dne 08.06.1999 začet stečanji postopek. Po določbi 2. v zvezi s 1. odst. 111. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji - v nadaljevanju ZPPSL) se z dnem začetka stečajnega postopka postopki prisilne izvršbe za poplačilo terjatev, ki so v teku, prekinejo. Dokler traja prekinitev postopka pa sodišče po določbi 2. odst. 207. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi 15. člena ZIZ smiselno uporablja tudi v izvršilnem postopku, ne more opravljati nobenih dejanj. Zato sodišče prve stopnje izpodbijanega sklepa o postavitvi izvedenca in založitvi predujma ne bi smelo izdati. Postopek, ki je prekinjen zaradi nastanka pravnih posledic začetka stečajnega postopka (4. točka 1. odst. 205. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ) se namreč nadaljuje šele, ko ga stečajni upravitelj prevzame ali ko ga sodnik povabi naj to stori (1. odst. 208. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Zaradi kršitve določb o prekinitvi postopka, na katero je opozoril tudi pritožnik, je sodišče druge stopnje pritožbi upnika ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Sodišče druge stopnje še dodaja, da je bil po podatkih centralne baze sodnega registra dolžnik zaradi zaključka stečajnega postopka na podlagi sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani, opr. št. St 18/99, ki je postal pravnomočen 06.11.2001, izbrisan iz sodnega registra. Obstoj stranke in sposobnost biti stranka sta procesni predpostavki, ki morata biti podani, da je postopek sploh dopusten (prim. 80. člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Sodišče prve stopnje bo moralo upoštevati dejstvo, da dolžnik ne obstaja več in izdati ustrezen sklep.

ZIZ člen 15,  15.  ZPP člen 207,  207/2,  207,  207/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.