VSL sklep III Cp 804/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2003-06-18

sklep o izvršbi na podlagi izvršilnega naslova - izterjava preživnine - ugovor - prenehanje terjatve

Ugovor dolžnika, da je terjatev na plačilo preživnine prenehala po nastanku izvršilnega naslova, ker se polnoletni upnik več redno ne šola, je razlog, ki preprečuje izvršbo, če se izkaže kot resničen.

Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijani sklep, kolikor se nanaša na izvršbo na 1/2 nepremičnine, vpisane v zemljiški knjigi Okrajnega sodišča v Ljubljani v vl. št. 1317 k.o. G..., kot lastnina C... R... L..., razveljavi in se zadeva v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje, da vnovič odloči o ugovoru. Sicer se pritožba zavrne in se v nerazveljavljenem, a izpodbijanem delu potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo dolžnikov ugovor proti sklepu o izvršbi na podlagi izvršilnega naslova (pravnomočne in izvršljive sodbe).

Proti sklepu se je pritožil dolžnik. Navaja, da je plačal preživnino do vključno avgusta 2001 in s tem v zvezi pritožbi prilaga potrdilo o plačilu preživnine za junij, julij in avgust 2001. Poudarja, da mu upnik ni predložil nobenega potrdila o vpisu v tretji letnik srednje šole v šolskem letu 2001/2002 ali ga o tem vpisu ni kako drugače pravočasno obvestil. Ker upnik ni predložil potrdila o rednem šolanju, je njegova pravica do preživnine prenehala, zaradi česar je dolžnik tudi vložil tožbo na ukinitev preživnine.

Sodišče druge stopnje je izpodbijani sklep preizkusilo v mejah razlogov, navedenih v pritožbi, po uradni dolžnosti pa glede nekaterih bistvenih kršitev določb postopka in glede pravilne uporabe materialnega prava (2. odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ).

Pri tem je ugotovilo, da sodišče prve stopnje utemeljeno ni sledilo dolžnikovemu ugovoru v tistem delu, v katerem je ta zatrjeval plačilo preživnine do avgusta 2001. Dolžnik namreč s tem v zvezi, kot pravilno ugotavlja sodišče prve stopnje, ni predložil nobenega dokaza. To pomeni, da je njegov ugovor v tem delu neobrazložen in kot tak neutemeljen (2. odstavek 53. člena ZIZ). S tem v zvezi pa tudi v pritožbenem postopku ne more biti upoštevano dokazilo o plačilu preživnine za junij, julij in avgust 2001, priloženo pritožbi. Iz le tega namreč izhaja, da je dolžnik preživnino za navedene mesece plačal šele po izdaji izpodbijanega sklepa in ker sodišče prve stopnje odloča le po stanju na dan odločbe, se tudi v pritožbenem postopku, v katerem se preizkuša pravilnost prvostopenjske odločbe, upoštevajo le dejstva in dokazi, ki so obstajali že v času odločanja na prvi stopnji.

Poleg tega je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo tudi tisti del dolžnikovega ugovora, v katerem je ta zatrjeval prenehanje preživninske terjatve, češ da se polnoletni upnik več redno ne šola. S tem v zvezi je sodišče prve stopnje v razlogih svojega sklepa sicer napačno navedlo, da ne gre za razlog, ki bi preprečeval izvršbo, saj je to razlog iz 8. točke 2. odstavka 55. člena ZIZ, vendar pa je njegova odločitev v tem delu kljub temu pravilna, saj je upnik v ugovornem postopku dokazal, da je bil v šolskem letu 2001/2002 (torej v obdobju, za katerega se izterjuje preživnina) vpisan v 3. letnik srednje agroživilske šole (potrdilo o vpisu - A7). Ker obveznost staršev, da preživljajo svoje otroke, obstoji, dokler se ti redno šolajo (1. odstavek 123. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih - ZZZDR), je za ugotovitev obstoja preživninske obveznosti bistvena ugotovitev, da se otrok tudi po polnoletnosti redno šola, in ne, ali je ta starša - preživninskega zavezanca obveščal o rednem šolanju.

Pri preizkusu po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom ZIZ) pa je sodišče druge stopnje ugotovilo, da je v konkretnem primeru podana bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP in 15. členom ZIZ, ker je o odločilnih dejstvih nasprotje med tem, kar se navaja v razlogih sklepa o vsebini listin, in med samimi temi listinami. V konkretnem primeru je namreč sodišče prve stopnje, sledeč upnikovemu izvršilnemu predlogu, zoper dolžnika dovolilo izvršbo na celotno nepremičnino, vpisano v zemljiški knjigi Okrajnega sodišča v Ljubljani v vl. št. 1317 k.o. G..., in tak sklep o izvršbi v ugovornem postopku v celoti potrdilo, čeprav iz uradnega zaznamka zemljiškoknjižnega referenta na izvršilnem predlogu in iz zemljiškoknjižnega izpiska za navedeni vložek v spisu izhaja, da je predmetna nepremičnina le do 1/2 dolžnikova last, do 1/2 pa je last C... R... L....

Zaradi opisane procesne kršitve je sodišče druge stopnje po uradni dolžnosti pritožbi delno ugodilo, izpodbijani sklep, kolikor se nanaša na izvršbo na 1/2 nepremičnine, vpisane v zemljiški knjigi Okrajnega sodišča v Ljubljani v vl. št. 1317 k.o. G..., kot last C... R... L..., razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje, da vnovič odloči o ugovoru (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Sicer je skladno z zgoraj navedenim pritožbo zavrnilo in v nerazveljavljenem, a izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

ZZZDR člen 123,  123/1,  123,  123/1.  ZIZ člen 55,  55/1,  55/1-8,  55,  55/1,  55/1-8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.