VSK sklep I Cp 490/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-11-02

Da bi se pripravljalna vloga lahko štela kot samostojna tožba, bi

morala biti njen sestavni del tudi prva tožba, v kateri so bila

(verjetno) navedena dejstva, ki utemeljujejo zahtevek v pravdi zaradi

motenja posesti. Samo obe vlogi skupaj vsebujeta vsa pravnorelevantna

dejstva, sama pripravljalna vloga pa nikakor ni popolna v navedbah,

da bi že samo iz teh navedb izhajala utemeljenost zahtevka glede

novega motilnega dejanja, ki je predmet tožbe v tej zadevi."Tožba", s

katero se je začela pravda v tej zadevi, ni bila sklepčna, ker ni

vsebovala vseh dejstev za utemeljevanje motenjskega zahtevka.

Pritožbi se ugodi, zamudni sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču

Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim zamudnim sklepom odločilo, da

je toženec motil posest tožnika s tem, da je v času od 4.12.2002 do

27.1.2003 naložil na pot - kolovoz, ki teče po parcelah št. 7328/9 in

7330/2, k.o. P. kup zemlje, velik 3 m3, kar vse je onemogočalo prehod

po tej poti; tožencu prepovedalo v bodoče posegati s takimi ali

podobnimi dejanji v posest služnostne poti tožnika na trasi prej

navedenih parcel, ker se mu sicer izreče kazen v višini 100.000,00

SIT za vsako motilno dejanje; zavrnilo višji tožbeni zahtevek in

naložilo tožencu povrnitev pravdnih stroškov.

Toženec je vložil zoper zamudni sklep pritožbo iz razlogov bistvene

kršitve določb pravdnega postopka. V pritožbi navaja, da je prejel

tožbo v postopku, v katerem je že odgovoril na tožbo, vložil

pripravljalni spis z nasprotno tožbo in še en pripravljalni spis.

Pripravljalnemu spisu tožnika z dne 27.1.2003 brez opravilne številke

je bil priložen poziv za odgovor na tožbo. Toženec pripravljalnega

spisa v že odprtem postopku z dodatnim tožbenim zahtevkom ni mogel

šteti kot povsem nove tožbe. Vloga ima naziv pripravljalni spis in ne

tožba in taka vloga ne more začeti novega postopka. Toženec je na

pripravljalni spis odgovoril v svojem drugem pripravljalnem spisu v

zadevi P 260/2002 (pravilno P 269/2002). Sodišče pripravljalnega

spisa ne more šteti kot nove tožbe, ampak bi moralo tožnika najprej

pozvati na dopolnitev vloge, da bi bilo jasno, ali gre za tožbo ali

pripravljalni spis v že odprtem postopku, in šele nato bi lahko

odločilo, kako postopati z vlogo. Toženec je v pritožbi še navajal,

da je tožnik v še odprti zadevi umaknil tožbo, ker sta se stranki

izvensodno poravnali in umik velja tudi v zadevi P 26/2003.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da ni bilo pogojev za izdajo zamudnega

sklepa, ker tožba ni bila sklepčna. Sklepčnost tožbe, ki je pogoj za

izdajo zamudne sodbe oziroma zamudnega sklepa v pravdah zaradi

motenja posesti, pomeni da utemeljenost tožbenega zahtevka izhaja iz

dejstev, ki so navedena v tožbi. Zaradi toženčeve pasivnosti se

namreč šteje, da priznava resničnost v tožbi zatrjevanih dejstev in

se zato ta dejstva štejejo za dejansko podlago zamudne sodbe. Na

tožnikovi strani to pomeni obveznost, da že v tožbi navede vso

dejansko podlago tožbe, ki utemeljuje uveljavljani tožbeni zahtevek.

V predmetni zadevi je iz podatkov spisa razvidno, da se je postopek

začel s pripravljalnim spisom, v katerem je tožnik razširil tožbeni

zahtevek z novim motilnim dejanjem in oblikoval tožbeni zahtevek

tako, da je zajel obe motilni dejanji (prvo - kamnite gmote na poti

in drugo - kup zemlje na poti). Ker je šlo le za pripravljalno vlogo,

je tožnik v njej utemeljil razširitev zahtevka z novim motilnim

dejanjem. Sodišče prve stopnje je pripravljalno vlogo štelo za

samostojno tožbo, jo vpisalo pod novo opravilno številko in poslalo

tožencu v odgovor z opozorilom na posledico izdaje zamudne sodbe, če

na tožbo ne bo odgovoril (odredba v spisu). Da bi se ta pripravljalna

vloga lahko štela kot samostojna tožba, bi morala biti njen sestavni

del tudi prva tožba, v kateri so bila (verjetno) navedena dejstva, ki

utemeljujejo zahtevek v pravdi zaradi motenja posesti. Samo obe vlogi

skupaj vsebujeta vsa pravnorelevantna dejstva, sama pripravljalna

vloga pa nikakor ni popolna v navedbah, da bi že samo iz teh navedb

izhajala utemeljenost zahtevka glede novega motilnega dejanja, ki je

predmet tožbe v tej zadevi."Tožba", s katero se je začela pravda v

tej zadevi, ni bila sklepčna, ker ni vsebovala vseh dejstev za

utemeljevanje motenjskega zahtevka. Materialnopravna podlaga

tožnikovemu zahtevku je 1. odstavek 33. člena Stvarnopravnega

zakonika, po katerem daje sodišče varstvo glede na zadnje stanje

posesti in nastalo motenje. Da so dejanske okoliščine konkretnega

primera take, da utemeljujejo tožbeni zahtevek, bi moralo biti

razvidno v celoti iz pripravljalne vloge tožnika, ki jo je sodišče

štelo za samostojno tožbo, ali pa bi morala biti sestavni del nove

"tožbe" tudi prva tožba, ki je vsebovala (verjetno) dejstva glede

zadnjega stanja posesti. Ob takšni vlogi, ki jo je sodišče prve

stopnje štelo za tožbo in poslalo v odgovor tožencu, ni bilo pogojev

za izdajo zamudnega sklepa, čeprav toženec na tožbo ni odgovoril v

Sodišče prve stopnje je izdalo zamudni sklep v pravdi zaradi motenja

posesti kljub nesklepčnosti tožbe, in je s tem zagrešilo absolutno

bistveno kršitev postopka iz 7. točke 2. odstavka 339. člena Zakona o

pravdnem postopku - ZPP, zato je pritožneno sodišče zamudni sklep

razveljavilo po 1. odstavku 354. člena ZPP in vrnilo zadevo sodišču

prve stopnje v novo odločanje. O zatrjevanem umiku tožbe v tej zadevi

v spisu ni podatkov in bo o morebitnem umiku odločalo sodišče prve

Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno

ZPP člen 318,  339,  339/2-7,  318,  339,  339/2-7.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.