VSK sklep II Cpg 417/2000
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-04-19

Ni razlogov za ustavitev izvršilnega postopka zaradi prenehanja dolžnika, če je upnik že tekom postopka sporočil podatke o njegovem družbeniku, zoper katerega se navedeni postopek lahko nadaljuje.

Pritožbi upnika se ugodi, izpodbijani sklep se r a z v e l j a v i in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnje odločanje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ustavilo predmetni izvršilni postopek zoper dolžnika; ugotovilo namreč je, da dolžnik ne obstaja več, ker je bil izbrisan iz sodnega registra na podlagi 1. odst. 37. čl. Zakona o finančnem poslovanju podjetij (ZFPPod). Proti navedenemu sklepu je upnik po svoji pooblaščenki vložil pritožbo zaradi napačne ugotovitve dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava. V pritožbi zatrjuje, da je ZFPPod vzpostavil fikcijo prehoda obveznosti družbe na družbenike in v konkretnem primeru je podana ravno takšna situacija, saj je upnik z vlogo z dne 26.10.1999 sodišče obvestil, da je nov naziv dolžnika na podlagi zakonske presumpcije H. Glede na to je sodišče izvršbo neutemeljeno ustavilo. Pritožba upnika je utemeljena. Sodišče prve stopnje v obrazložitvi izpodbijanega sklepa navaja, da je z vpogledom v sodni register Okrožnega sodišča v Kopru ugotovilo, da je bil dolžnik dne 9.5.2000 izbrisan iz sodnega registra na podlagi 1. odst. 37. čl. Zakona o finančnem poslovanju (ZFPPod, Ur.l.RS št. 54/99 s sprem.), ker se ni uskladil s 1. in 2. odst. 580. čl. Zakona o gospodarskih družbah (ZGD). Pritožbeno sodišče ugotavlja, da upnik v pritožbi teh ugotovitev prvostopnega sodišča niti ne zanika, pač pa utemeljeno opozarja, da to ni bil razlog za ustavitev izvršilnega postopka; ena od pravnih posledic izbrisa družbe po 27. čl. ZFPPod je, da se za družbenike takšne družbe šteje, da so podali izjavo o prevzemu obveznosti družbe po 1. odst. 394. čl. ZGD, torej tudi obveznosti, ki je predmet obravnavanega postopka. Zato niti smiselna uporaba 76. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) v obravnavanem primeru ne prihaja poštev, saj je kljub temu, da dolžnik kot pravna oseba ne obstaja več, obravnavani postopek mogoče nadaljevati zoper družbenike (1. odst. 394. čl. ZGD v zvezi s 24. čl. ZIZ). Upnik pa je že z vlogo z dne 26.10.1999 sporočil sodišču podatke o družbeniku, ne sicer v smislu zgoraj navedenih zakonskih določil, ampak glede na poziv sodišča, da sporoči nov naslov dolžnika, vendar pa zgolj ta okoliščina v obravnavani zadevi ne more biti bistvena, ampak je odločilnega pomena dejstvo, da je upnik posredoval natančne podatke o družbeniku dolžnika. Glede na to nima prav sodišče prve stopnje, ko obrazlaga, da bi bil upnik dolžan vložiti morebitni nov izvršilni predlog zoper družbenika; ob smiselni uporabi 3. točke 1. odst. 205. čl. Zakona o pravdnem postopku bi moralo sodišče obravnavani postopek prekiniti, ker pa je upnik že sporočil podatke o družbeniku, ga hkrati tudi nadaljevati zoper slednjega. Glede na gornjo obrazložitev je pritožbeno sodišče, na podlagi 3. točke 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ, pritožbi upnika ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nadaljnje postopanje na način, ki je razviden v tem sklepu.

ZGD člen 394.  ZIZ člen 24,  76,  24,  76.  ZPP člen 205,  205.  ZFPPod člen 27,  27.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.