VSL sklep I Cpg 541/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-10-13

predlog za nadaljevanje postopka - napotitev na pravdo

Prekinjeni postopek se nadaljuje, ko ga stečajni upravitelj prevzame,

ne pa z dnevom, ko upnik na sodišču vloži zahtevek za ugotovitev

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

Pritožnik sam nosi stroške pritožbenega postopka.

Sodišče prve stopnje je z uvodoma citiranim sklepom zavrnilo predlog

Tožeča stranka je zoper sklep vložila pritožbo iz vseh pritožbenih

razlogov iz prvega odstavka 338. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP

in predlagala njegovo razveljavitev in vrnitev zadeve prvostopnemu

sodišču v nov postopek s stroškovno posledico. Priglasila je

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je tožeča stranka dne 17.6.2003 v

zadevi opr. št. XI Pg 52/2001 vložila predlog za nadaljevanje

postopka. Iz priložene zadeve XI Pg 52/2001 izhaja, da je sodišče

postopek, ki je bil prekinjen zaradi začetka stečajnega postopka nad

toženo stranko (razlog za prekinitev po 4. točki prvega odstavka 205.

člena ZPP), nadaljevalo s toženo stranko v stečaju z dnevom, ko je

stečajna upraviteljica tožene stranke prevzela pravdo (dne

24.1.2003), s čimer je prenehal razlog za prekinitev postopka. Edini

namen predloga za nadaljevanje prekinjenega postopka je, da stranka,

ki vloži predlog, doseže po prenehanju razloga za prekinitev, njegovo

nadaljevanje (tretji odstavek 208. člena ZPP). Ker pa se je postopek

že nadaljeval, sodišče prve stopnje ni imelo pravne podlage, da na

tožnikov predlog izda sklep o ponovnem nadaljevanju postopka.

Posledica nadaljevanja postopka je namreč začetek teka rokov za

prizadeto stranko (četrti odstavek 208. člena ZPP), v konkretnem

primeru za toženo stranko, nad katero je bil med postopkom začet

stečajni postopek. Ne more pa tožeča stranka s predlogom za

nadaljevanje postopka doseči zase učinkov, ki veljajo za prizadeto

stranko. Pritožnica zmotno uveljavlja pravni interes za vložitev

predloga za nadaljevanje postopka na podlagi napotitvenega sklepa

stečajnega senata (A2), s katerim je bila napotena, da začne postopek

pred sodiščem za ugotovitev obstoja prerekane terjatve v višini

94.347.012,19 SIT z zamudnimi obrestmi od 30.11.2002 dalje. Prekinjen

postopek se namreč nadaljuje, ko ga prevzame stečajni upravitelj

(prvi odstavek 208. člena ZPP), ne pa z dnevom, ko upnik na sodišču

vloži zahtevek za ugotovitev prerekane terjatve (prvi in drugi

Tako se izkaže, da je sodišče prve stopnje pravilno zavrnilo predlog

tožeče stranke za nadaljevanje postopka, ki se je vodil pred Okrožnim

sodiščem v Ljubljani v zadevi, opr. št. XI Pg 52/2001, pri čemer tudi

ni zagrešilo nobene bistvene kršitve določb postopka, na katere

pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350.

člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP). Zato je neutemeljeno pritožbo

zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena

Izrek o pritožbenih stroških temelji na določilu prvega odstavka 165.

člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP.

Pritožnica nasprotuje tudi razlogom prvostopenjskega sodišča v

obrazložitvi izpodbijanega sklepa o pomankanju pravnega interesa

tožeče stranke za uveljavitev prerekane terjatve. Ker pa sodišče prve

stopnje z izpodbijanim sklepom ni odločilo o modificiranem zahtevku

tožeče stranke v zvezi z napotitvenim sklepom, pritožbeno sodišče o

tem delu pritožbe ni odločalo. Glede na zavzeto pravno stališče v

obrazložitvi izpodbijanega sklepa o pravnomočno razsojeni stvari, pa

pritožbeno sodišče daje prvostopnemu sodišču napotek, da obravnava

vlogo o modifikaciji zahtevka kot tožbo, vloženo na podlagi

napotitvenega sklepa, za katero tožeča stranka izkazuje pravni

interes na podlagi določb ZPPSL o napotitvi na pravdo (primerjaj z

drugim odstavkom 181. člena ZPP). Upnik stečajnega dolžnika je

zahtevo oblikoval kot predlog pritožbenemu sodišču v zadevi XI Pg

52/2001, ki pa je v zadevi že odločilo, zato bo vlogo tožeče stranke

z zahtevkom na ugotovitev prerekane terjatve v višini 94.347.012,19

SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30.11.2002, moralo obravnavati

sodišče prve stopnje kot tožbo, vloženo na podlagi pravnomočnega

V situaciji, do katere je prišlo z odločitvijo pritožbenega sodišča v

zadevi XI Pg 52/2001, s katero je upnik zoper dolžnika po začetku

stečajnega postopka pridobil tudi izvršilni naslov za izterjavo

terjatve, ki je nastala pred začetkom stečajnega postopka, to je

zakonskih zamudnih obresti od zneska 174.188.715,39 Sit za čas od

21.12.1999 do 14.5.2001, naj prvostopno sodišče, ki bo zadevo

obravnavalo, učinke pravnomočne sodne odločbe presoja v zvezi s

pravnimi posledicami začetka stečajnega postopka iz 111. člena ZPPSL.

Nastala situacija je primerljiva s situacijo, če bi upnik prijavil

terjatev, za katero je že pridobil izvršilni naslov. Na podlagi

ugotovitvene tožbe sodišče prve stopnje ne bo ponovno odločalo o

obstoju terjatve (to je o utemeljenosti zahtevka glede zakonskih

zamudnih obresti), pač pa le o utemeljenosti eventuelnih ugovorov

tožene stranke, ki bi jih ta lahko uveljavljala kot dolžnik nasproti

upniku v izvršilnem postopku (primerjaj z razlogi iz sodbe Vrhovnega

ZPP člen 208,  208/1,  208/4,  208,  208/1,  208/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.