VSK sklep I Cp 1024/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-11-23

Ker je sodišče opravilo horizontalno in ne vertikalno delitev, je k

etaži v prvem nadstropju pripadla tudi betonska plošča nad delavnico,

ki za zgornjo etažo predstavlja določeno vrednost. Prav to vrednost

je izvedenec upošteval, zato ne drži, da naj bi predlagatelj, tako

kot v pritožbi zatrjuje, dobil zračni prostor. Iz zasnove gradnje je

razvidno, da prizidek ni bil zaključen s streho, temveč le pokrit z

betonsko ploščo, ki omogoča različne nadgradnje. Ker je ta površina

pripadla k predlagateljevi etaži, kot je razvidno iz načrta etažne

delitve, je stvar predlagatelja, na kakšen način bo pridobljeno

Pritožba se zavrne in v izpodbijanem delu (kolikor je bila

predlagatelju dodeljena v sklopu gornje etaže hiše tudi odkrita

teresa nad delavnico in kotlovnico v izmeri 52,20 m2, ki je označena

na skici tlorisa nadstropja izvedenca A. B. z rdečo barvo), potrdi

Prvostopenjsko sodišče je z izpodbijanim sklepom opravilo delitev

parcele št., vpisane v vl.št. k.o. B., ki je v solasti obeh

udeležencev postopka, vsakega do 1/2. Na parceli stoji stanovanjska

hiša, v zvezi s katero je sodišče odločilo, da prejme v izključno

last predlagatelj postopka M. V. stanovanje v prvem nadstropju v

izmeri 97,64 m2, ki obsega vhodni hodnik, bivalno kuhinjo, dnevno

sobo, kabinet, dve spalnici, kopalnico s straniščem, odkrit balkon in

pokrito teraso ter odkrito teraso nad delavnico in kotlovnico v

izmeri 52,20 m2, kar vse je označeno na skici tlorisa nadstropja, ki

jo je izdelal izvedenec A. B., z rdečo barvo in je ta skica sestavni

del izreka sklepa. Poleg tega pridobi predlagatelj v izključno last

zemljišče vzhodno od stanovanjske hiše v izmeri 612 m2 s poljsko

hišico v izmeri 16,20 m2, kar je prav tako označeno na skici delitve

parcele. Nasprotnemu udeležencu D. V. je sodišče dodelilo v izključno

last stanovanje v pritličju stanovanjske hiše v izmeri 90,41 mý, ki

obsega vetrolov ob vhodu, vhodni hodnik, bivalno kuhinjo, dnevno

sobo, dve spalnici, kabinet, kopalnico s straniščem, shrambo pod

stopniščem in pokrito teraso z delavnico v izmeri 32,92 m2, kar je

označeno na skici tlorisa pritličja izvedenca A. B. z modro barvo in

je ta skica sestavni del izreka sklepa ter zemljišče zahodno in

severno od stanovanjske hiše v izmeri 407 m2, z dislocirano vkopano

vinsko kletjo v izmeri 26,36 m2. V solast pa je obema udeležencem

postopka pripadla dovozna pot, ki vodi z javne ceste proti dvorišču

stanovanjske hiše, dvorišče na južni strani pred stanovanjsko hišo,

betonsko tlakovan pločnik ob vzhodni, severni in zahodni strani

stanovanjske hiše, vse v skupni izmeri 292 m2 , vodnjak prostornine

20 m3 na dvorišču, kotlovnico v izmeri 5,21 m2 na severozahodni

strani stanovanjske hiše, zunanje stopnice, ki vodijo do stanovanja v

prvem nadstropju in ostrešja ter strehe stanovanjske hiše ter fundus

- stavbišče stanovanjske hiše s prizidkom. Na skupnih delih

nepremičnine udeleženca nosita vsak do 1/2 stroške za njihovo

vzdrževanje, upravljanje in uporabo. V korist vsakokratnega lastnika

stanovanja v pritličju stanovanjske hiše in v breme lastnika

stanovanja v prvem nadstropju, je ustanovilo služnostno pravico

pešprehoda do odprtine ostrešja, ki se nahaja na stropu vhodnega

hodnika stanovanja v nadstropju, kar sme služnostni upravičenec

koristi le za nujna vzdrževalna dela in popravila na ostrešju in

strehi. Nasprotnemu udeležencu je naložilo, da je dolžan v treh

mesecih izplačati predlagatelju znesek 92.872,00 SIT z obrestmi,

predlagatelj pa ima na nepremičnem premoženju, ki je predmet delitve,

zastavno pravico za ta znesek za čas do njegovega plačila. Glede

stroškov postopka je sodišče odločilo, da jih bo odmerilo in o njih

Predlagatelj postopka se po pooblaščencu pritožuje v delu, kolikor mu

je bila dodeljena v izključno last odkrita terasa nad delavnico in

kotlovnico v izmeri 52,20 m2, ki jo je cenilec ocenil na 1.857.157,00

SIT in vrednost stavbišča pod to teraso na 147.434,00 SIT. Zatrjuje,

da terasa v resnici ne obstaja, saj gre za prizidek k hiši, v katerem

se nahajata kotlovnica in delavnica, terasa pa naj bi bila v resnici

ravna betonska plošča, s katero je ta objekt, ki je v naravi prizidek

k stanovanjski hiši, pokrit. Če bi predlagatelj in mati nasprotnega

udeleženca, s katero sta objekt gradila, imela namen imeti streho

prizidka za teraso, bi pustila že ob gradnji odprta vrata iz hiše

nanjo. Sodišče sicer v sklepu navaja, da lahko predlagatelj to teraso

uredi tako, da sedaj iz svojih sob naredi vrata nanjo ali pa tako, da

teraso nadzida. Vendar predlagatelj meni, da sodišče nima pooblastila

siliti ga, da naj šteje za teraso nekaj, kar nikoli ni bilo mišljeno

kot terasa. Če bi se to teraso pozidalo, bi ostale sobe v stanovanju

v nadstropju hiše, ki je dodeljeno predlagatelju, brez oken.

Predlagatelj je star 70 let in nima namena graditi. Sama gradnja pa

je tudi povezana s stroški in z dovoljenji upravnega organa. Ker je

delavnica dodeljena nasprotnemu udeležencu, je tudi plošča nad njo

njegova. V nasprotnem primeru predlagatelj predlaga, naj se mu dodeli

delavnica, kot je tekom postopka že zahteval in potem bo prevzel tudi

to "teraso". Ne drži niti nadaljnje razlogovanje sodišča, da je bila

tudi nasprotnemu udeležencu dodeljena odprta terasa. Druge terase so

s tem namenom bile delane že ob gradnji hiše kot odprte terase in v

taki funakciji tudi uporabljene. Predlaga spremembo sklepa tako, da

se odprta terasa dodeli nasprotnemu udeležencu, ali pa celoten objekt

Načeloma je potrebno pritrditi pritožniku, da betonska streha

prizidka ni terasa, saj glede na trenutno stanje objekta, ki je

seveda lahko predmet delitve le v takem stanju, v kakršnem se nahaja,

betonska streha ne more služiti tej funkciji. Kljub temu pa je

prvostopenjsko sodišče tudi po oceni pritožbenega sodišča pravilno

upoštevalo, da ta površina predstavlja določeno vrednost etaže, ki je

bila dodeljena v izključno last predlagatelju. Sodišče se je na

ogledu prepričalo, to pa je razvidno tudi iz fotografij v spisu, da

je prizidek, v katerem se v pritličju nahaja delavnica, glede na

funkcionalno zasnovo sestavni del stanovanjske hiše. Predmet delitve

je celotna nepremičnina, to je parcela št., skupaj z obstoječim

objektom na njej. Pravna prednica nasprotnega udeleženca pokojna D.

V., se je v postopku zavzemala za vertikalno delitev objekta. Že prvi

izvedenec gradbene stroke, ki je v obravnavani zadevi izdelal načrt

delitve, je upošteval, da bi v primeru vertikalne delitve tisti od

solastnikov, ki bi pridobil vzhodni del objekta, dobil tudi pravico

nadgraditi garažo, pri morebitni horizontalni delitvi pa predlagal

delitev delavnice na pol. B. Z., ki je izdelal predlog delitve

nepremičnine izven tega postopka na zahtevo nasprotne udeleženke je

pri načrtu vertikalne delitve prav tako izhajal iz stanja objekta, ki

omogoča nadgradnjo delavnice. Ker je sodišče opravilo horizontalno in

ne vertikalno delitev, je k etaži v prvem nadstropju pripadla tudi

betonska plošča nad delavnico, ki za zgornjo etažo nedvomno

predstavlja določeno vrednost. Prav to vrednost je izvedenec

upošteval, zato ne drži, da naj bi predlagatelj, tako kot v pritožbi

zatrjuje, dobil zračni prostor. Iz zasnove gradnje je razvidno, da

prizidek ni bil zaključen s streho, temveč le pokrit z betonsko

ploščo, ki omogoča različne nadgradnje. Ker je ta površina pripadla k

predlagateljevi etaži, kot je razvidno iz načrta etažne delitve, je

stvar predlagatelja, na kakšen način bo pridobljeno površino

Pritožba je torej neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče

zavrnilo in ker tudi pri uradnem preizkusu izpodbijanega sklepa v

okviru razlogov, na katere mora paziti po uradni dolžnosti,

pomanjkljivosti ni našlo, je potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2.

tč. 365. čl. Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 37. čl. Zakona o

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.