VSL sklep I Cp 340/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2003-03-19

V postopku za odvzem poslovne sposobnosti mora sodišče ugotoviti, ali obstajajo pogoji za odvzem. Pri tem je vezano na preiskovalno načelo (6. člen ZNP). Razlogi za odvzem poslovne sposobnosti niso navedeni taksativno, temveč primeroma. To pomeni, da med razloge za odvzem poslovne sposobnosti ne sodijo samo duševne bolezni, duševne zaostalosti in odvisnosti od alkohola ali mamil, ampak tudi drugi vzroki. Mednje je nedvomno mogoče uvrstiti tudi značajske napake. V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje presoditi, ali pri nasprotnem udeležencu morda ne obstajajo značajske lastnosti, ki v tolikšni meri vplivajo na njegovo psihofizično stanje, da ni sposoben sam skrbeti za svoje pravice in koristi.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom nasprotnemu udeležencu J.G. delno odvzelo poslovno sposobnost. Odločilo je še, da bodo stroški postopka odmerjeni s posebnim sklepom.

Proti sklepu se je iz vseh pritožbenih razlogov pritožil nasprotni udeleženec, ki predlaga, naj pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da predlog zavrne, oziroma da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. Navaja, da je sodni izvedenec R.J. v izvedenskem mnenju izrecno poudaril, da je nasprotni udeleženec povsem sposoben skrbeti zase, za svoje pravice in koristi. Mnenja izvedenca ni nihče ovrgel. Sodišče prve stopnje je kljub takemu mnenju nasprotnemu udeležencu delno odvzelo poslovno sposobnost, in sicer na podlagi zaslišanja priče N., socialne delavke iz M., ki z nasprotnim udeležencem nima stikov. Vpogledalo je tudi notarski zapis pogodbe o preužitku z dne 27.2.2002, vendar je pri tem napačno zaključilo, da sta pogodbo sklenila predlagatelj in nasprotni udeleženec. Pravni zastopniki nasprotnega udeleženca so notarja 13.6.2002 opozorili, da je pogodba o preužitku nična, saj skrbnica Z.R. ni imela pooblastila za sklenitev takšne pogodbe.

Predlagatelj v odgovoru na pritožbo predlaga, naj pritožbeno sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Tehtnost argumentov nasprotnega udeleženca v pritožbi vzbuja dvom v pravilnost ugotovljenega dejanskega stanja, ki ga je ugotovilo sodišče prve stopnje. Kot podlago svoje odločbe je sprejelo naslednje pravnorelevantne okoliščine: - pri nasprotnemu udeležencu ni opaziti znakov kakšne duševne bolezni; - iz pogodbe o preužitku z dne 27.2.2002 izhaja, da preužitkar - nasprotni udeleženec ni več sposoben skrbeti zase niti uveljavljati svojih interesov; - okoliščino, da nasprotni udeleženec ni sposoben v celoti skrbeti zase in za svoje pravice, je potrdila tudi priča N.; - 3.6.1996 je nasprotni udeleženec sklenil prodajno pogodbo, s katero je kupcema D. in M.B. prodal parcelo x k.o. V.; - Center za socialno delo L. je mnenja, naj se nasprotnemu udeležencu delno odvzame poslovno sposobnost, tako da ne bi mogel povsem neovirano razpolagati s svojimi nepremičninami; - predlagatelj je povedal, da sta se pri njem že oglasila dva potencialna kupca, ki jima je nasprotni udeleženec obljubil kmetijo.

Nasprotni udeleženec utemeljeno opozarja na zaključek izvedenskega mnenja izvedenca R.J., ki v postopku na prvi stopnji ni bil ovržen, da so psihofizične sposobnosti J.G. takšne, da je sposoben skrbeti zase, za svoje pravice in koristi. Takšne strokovne ocene ne more izničiti ne zapis v 3. členu pogodbe o preužitku, pri sklepanju katere J.G. sploh ni bil navzoč, ne izpoved priče N., ki po lastnih besedah z nasprotnim udeležencem nima rednih stikov. Pritožbeno sodišče zato utemeljeno dvomi, da je na podlagi ugotovljenih dejstev mogoče sklepati, da nasprotni udeleženec zaradi starostnega poslabšanja duševnega stanja ne bi bil sposoben skrbeti za svoje pravice in koristi.

Čeprav doslej povedano nakazuje obstoj pritožbenega razloga zmotne ugotovitve dejanskega stanja, kar bi terjalo ponovitev že izvedenih dokazov pred sodiščem druge stopnje (drugi odstavek 347. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP), pa je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP). Ugotovilo je namreč, da sodišče prve stopnje pri odločanju ni v celoti izčrpalo materialnopravne podlage 44. člena ZNP, zaradi česar je ostalo dejansko stanje nepopolno ugotovljeno.

V postopku za odvzem poslovne sposobnosti mora sodišče ugotoviti, ali obstajajo pogoji za odvzem. Pri tem je vezano na preiskovalno načelo (6. člen ZNP). Razlogi za odvzem poslovne sposobnosti niso navedeni taksativno, temveč primeroma. To pomeni, da med razloge za odvzem poslovne sposobnosti ne sodijo samo duševne bolezni, duševne zaostalosti in odvisnosti od alkohola ali mamil, ampak tudi drugi vzroki. Mednje je nedvomno mogoče uvrstiti tudi značajske napake (npr. zapravljivost). V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje presoditi, ali pri nasprotnem udeležencu morda ne obstajajo značajske lastnosti, ki v tolikšni meri vplivajo na njegovo psihofizično stanje, da ni sposoben sam skrbeti za svoje pravice in koristi. Opozoriti je, da določeni podatki v spisu predstavljajo indic, ki vendarle nakazuje določeno lahkomiselnost nasprotnega udeleženca pri sklepanju pravnih poslov. To velja za izpoved J.G., ki jo je izvedenec povzel v svojem izvedenskem mnenju (zadnja stran izvedenskega mnenja, list. št. 49), kakor tudi za dopis potencialnega kupca z dne 26.6.2000 (list. št. 22). Vrednotenje teh dokazov bi, seveda ob ustreznem kritičnem pristopu, utegnilo privesti do zaključka o obstoju pogojev za delni odvzem poslovne sposobnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.