VSC sklep Cp 95/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2003-01-31

izvršba na nepremičnine - pristop k izvršbi

Poznejši upnik lahko pristopi k izvršbi, ko sodišče ugodi njegovemu predlogu za izvršbo.

Pritožba se z a v r n e kot neutemeljena in se sklep sodišča prve stopnje p o t r d i . Upnik H. S. nosi sam svoje pritožbene stroške.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom domaknilo nepremičnino - dvosobno stanovanje na naslovu F. ...v V., ki ni vpisano v zemljiško knjigo - kupcu H. S. za ceno 5.777.614,00 SIT, ter odločilo, da se s te nepremičnine brišejo zastavne pravice. Zoper sklep se je pritožil upnik H. S., uveljavljal pritožbene razloge bistvene kršitve doloeb postopka, zmotne ugotovitve dejanskega stanja in napaene uporabe materialnega prava, ter predlagal spremembo oz. razveljavitev sklepa. Navajal je, da je izpodbijani sklep brez pravne podlage in nesklepčen, ter izkazuje nepotrebno naklonjenost sodišča dolžnikoma in ostalim upnikom. Opozoril je, da je že dne 18.9.2002 vložil predlog za izvršbo na isto nepremičnino in predlagal pristop k izvršbi In 79/2000, vendar je sodišče upnika ignoriralo in poskrbelo, da so se zadeve v nasprotju z običajno sodno prakso pričele sunkovito odvijati, tako da je dne 6.11.2002 nezakonito izvedlo prvo javno dražbo. Na tej bi moralo sodelovati tudi pritožnik in bi tudi licitiral, tako pa je bila nepremičnina prodana po izklicno nizki ceni na podlagi enega leta starega izvedeniškega mnenja. Sodišče je pritožniku onemogočilo sodelovanje v postopku in mu je vročilo šele izpodbijani sklep o domiku. Pritožba ni utemeljena. Postopanje sodišča prve stopnje je bilo v skladu z določbami Zakona o izvršbi in zavarovanju, ZIZ. Ta v II.odstavku 171. člena določa, da upnik, za čigar terjatev je sodišče poznaje izdalo sklep o izvšrbi na nepremičnino (na katero že teče izvršba), pristopi k že začeti izvršbi, in v III.odstavku 171.člena, da je k začeti izvršbi mogoče pristopiti do pravnomočnosti sklepa o domiku nepremičnine kupcu. V sodni praksi in teoriji se je postavilo vprašanje, kdaj poznejši upnik stopi v že začeti postopek, saj res ni vseeno, ali mu gre položaj stranke v prej začetem postopku že od vložitve njegovega predloga ali od kakšnega poznejšega časovnega mejnika. Pri tem je potrebno upoštevati, da poznejši upnik pristopi k že začeti izvršbi v tisti fazi, ki pač takrat je. Iz določbe II.odstavka 171.člena ZIZ izhaja, da lahko stopi v že začeti izvršilni postopek le tisti poznejši upnik, za čigar terjatev je sodišče pozneje dovolilo izvršbo. Pogoj za vstop v postopek je torej, da je predlogu poznejšega upnika ugodeno z izdajo sklepa, s katerim se dovoli izvršba. K izvršbi namreč lahko pristopi le upnik, ki je svoj postopek pripeljal do te faze, da lahko sodeluje pri posameznih izvršilnih dejanjih. Zato mora sodišče z vsakim poznejšim predlogom za izvršbo opraviti najprej prvo fazo izvršbo - odločati o utemeljenosti predloga, šele potem lahko pride v poštev pristop k izvršbi. Od pristopa k izvršbi ima upnik vse pravice, ki izvirajo iz njegovega konkretnega položaja, ne more pa več opravljati tistih procesnih dejanj, za katera takrat ni več možnosti. Pritožnik je k postopku izvršbe In 79/2000 pristopil dne 26.11.2002, ko je sodišče v zadevi In 02/00128 ugodilo njegovemu predlogu za izvršbo. Do tega trenutka je postal v zadevi In 79/2000 sklep o ugotovitvi vrednosti nepremičnine pravnomočen, potekel pa je tudi že rok po IV.odstavku 178.člena ZIZ, v katerem je možno najkasneje predlagati ponovno cenitev nepremičnine. Ko je bila dne 6.11.2002 uspešno opravljena prva dražba, pritožnik k izvršbi še ni pristopil, zato ga sodišče prve stopnje ni bilo dolžno posebej vabiti na dražbo, in tudi sicer pri opravi dražbe, prodaji in odločitvi o domiku ni bila napravljena nobena nepravilnost, ki bi škodovala pravnemu položaju pritožnika. Glede na obrazloženo je pritožba neutemeljena in jo je sodišče druge stopnje zavrnilo, izpodbijani sklep pa potrdilo na podlagi določbe 2.točke 365.člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP, v zv. s členom 15 ZIZ. Zaradi neuspele pritožbe pritožbeni stroški niso bili potrebni za izvršbo, zato pritožnik ni upravičen do njihove povrnitve (V.odstavek 38.člena ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.