VSL sklep I Cpg 1151/99
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-05-15

Iz obrazložitve izpodbijane sodbe je razvidno, da je sodišče prve stopnje pobotni ugovor tožene stranke obravnavalo in ga zavrnilo. Te svoje odločitve pa v izrek odločbe ni povzelo. S tem je storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka. Sodišču prve stopnje je moč očitati bistveno kršitev določb postopka tudi zaradi nejasnosti pri zapisu izreka zavrnilnega dela sodbe. Glede na vsebino sklepa o izvršbi namreč iz zapisa: "V preostalem delu se sklep o izvršbi razveljavi" ni razvidno, na kateri "preostali" del se izpodbijana sodba v zavrnilnem delu nanaša. Zato je izrek izpodbijane sodbe nerazumljiv.

Pritožbama tožeče in tožene stranke se ugodi in se izpodbijana sodba razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je 15.06.1999 razsodilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Brežicah, opr. št. Ig 96/00359 z dne 10.07.1996, vzdrži v veljavi v 1. točki izreka za glavnico 212.054,40 SIT ter zakonite zamudne obresti, ki tečejo: - od zneska 6.699,00 SIT od 07.04.1995 dalje do plačila - od zneska 20.962,00 SIT od 15.06.1995 dalje do plačila, - od zneska 14.637,00 SIT od 16.06.1995 dalje do plačila, - od zneska 10.048,00 SIT od 30.06.1995 dalje do plačila, - od zneska 4.136,40 SIT od 20.12.1994 dalje do plačila, - od zneska 25.906,00 SIT od 10.07.1995 dalje do plačila, - od zneska 129.664,00 SIT od 29.07.1995 dalje do plačila, ter v 3. točki izreka v celoti. V "preostalem delu" je sklep o izvršbi razveljavilo. Toženi stranki je še naložilo, da tožeči stranki povrne pravdne stroške v znesku 81.980,64 SIT. Tožeča stranka je 15.07.1999 sodišču predlagala, da s popravnim sklepom popravi sodbo tako, da določi paricijski rok 8 dni. Če poprave ne bi izdalo, pa naj predlog šteje za pritožbo. Vloga tožeče stranke je bila vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila. Tožena stranka pa se je proti navedeni sodbi pritožila zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zaradi nepravilne uporabe materialnega prava. Navedla je, da je svoj pobotni ugovor dovolj dokumentirala, da tožeča stranka ugovora ni vsebinsko prerekala in da je sporni računalniški program morala nadomestiti z drugim, saj tožeča stranka kljub pozivu napake ni odpravila. Zato je v skladu z dopisom z dne 17.01.1996 upravičeno zadržala plačilo obveznosti, ki jih vtožuje tožeča stranka. Predlagala je, da sodišče druge stopnje pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pritožba tožene stranke je bila vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila. Ker je bila izpodbijana sodba izdana pred 14.07.1999, ko je začel veljati novi Zakon o pravdnem postopku (ZPP/99), je sodišče druge stopnje o pritožbi odločilo po določbah starega Zakona o pravdnem postopku (ZPP/77). Pri tem je na podlagi podatkov sodnega registra ugotovilo, da je bila tožeča stranka na podlagi sklepa z dne 17.10.2000 izbrisana iz sodnega registra, zaradi zaključka stečajnega postopka, ki ga je Okrožno sodišče v Novem mestu vodilo pod opr. št. St 7/2000. Ker je do prekinitve postopka, zaradi prenehanja tožeče stranke (po 3. točki 212. člena ZPP/77), prišlo po tem, ko so bila v pritožbenem postopku opravljena že vsa procesna dejanja oz. ko so potekli vsi roki zanje, je sodišče druge stopnje vseeno odločilo o vloženih pritožbah. Na izdajo odločbe, ki je izključno procesno dejanje sodišča druge stopnje, namreč prekinitev postopka ne vpliva. Pritožbi tožeče in tožene stranke sta utemeljeni. Iz obrazložitve izpodbijane sodbe je razvidno, da je sodišče prve stopnje pobotni ugovor tožene stranke obravnavalo in ga zavrnilo (stran 3 izpodbijane sodbe). Te svoje odločitve pa v izrek odločbe ni povzelo. S tem je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 13. točke 2. odst. 354. člena ZPP/77, saj je izrek izpodbijane sodbe v nasprotju z njeno obrazložitvijo. Ker na opisano bistveno kršitev pazi sodišče druge stopnje že po uradni dolžnosti (2. odst. 365. člena ZPP/77), je pritožbi tožene stranke ugodilo že iz opisanega razloga. Pri tem pa sodišče druge stopnje v zvezi z ugotovitvami sodišča prve stopnje še dodaja, da je tožena stranka na naroku dne 25.05.1999 navedla, da je bila oškodovana (ker ji tožeča stranka ni predložila certifikata o uradni prodaji računalniškega programa) in ob tem določno navedla tudi višino v pobot uveljavljane terjatve (list. št. 10). Zato so zmotne ugotovitve sodišča prve stopnje, da je uveljavljana terjatev pogojna in nespecificirana. Drugo vprašanje pa je, ali je tak (nedvomno izjavljen) pobotni ugovor tudi utemeljen. Vlogo tožeče stranke z dne 15.07.1999 pa je sodišče prve stopnje pravilno obravnavalo kot pritožbo. Tako je namreč predlagala sama tožeča stranka za primer, če sodišče prve stopnje ne bi izdalo popravka. V zvezi z navedbami v navedeni vlogi pa sodišče druge stopnje tožeči stranki pojasnjuje, da je rok 8 dni za izpolnitev obveznosti (paricijski rok) določen že v 1. točki izreka sklepa o izvršbi z dne 10.07.1996. Sodišče prve stopnje, ki je v skladu z 2. odst. 62. člena v zvezi z 2. odst. 44. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju odločilo o zahtevku in stroških, pa ga z izpodbijano sodbo ni razveljavilo. Vendar pa je sodišču prve stopnje moč očitati bistveno kršitev določb postopka iz 13. točke 2. odst. 354. člena ZPP/77, zaradi nejasnosti pri zapisu izreka zavrnilnega dela sodbe. Glede na vsebino sklepa o izvršbi namreč iz zapisa: "V preostalem delu se sklep o izvršbi razveljavi" ni razvidno, na kateri "preostali" del se izpodbijana sodba v zavrnilenem delu nanaša (prim. vsebino predloga za izvršbo, ki je sestavni del sklepa o izvršbi). Zato je izrek izpodbijane sodbe tudi v tem delu nerazumljiv. Zaradi opisanih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka je sodišče druge stopnje na podlagi 1. odst. 369. člena ZPP/77 pritožbama tožene in tožeče stranke ugodilo in izpodbijano sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. Zaradi izbrisa tožeče stranke iz sodnega registra bo moralo sodišče prve stopnje v nadaljevanju postopati v skladu z določbo 3. točke 1. odst. 205. člena ZPP/99 v zvezi z 2. odst. 498. člena ZPP/99. Če bo postopek v skladu s 1. odst. 208. člena ZPP/99 nadaljevalo, pa bo moralo ugotoviti, ali so podani elementi odškodninske odgovornosti in ali je v pobot uveljavljana terjatev tožene stranke izkazana tudi po višini. Svojo odločitev o pobotnem ugovoru pa bo moralo sicer zajeti v izreku odločbe in jo tudi obrazložiti. O stroških pritožbenega postopka bo v skladu s 3. odst. 166. člena ZPP/77 odločeno v končni odločbi.

ZPP (1977) člen 354,  354/2,  354/2-13,  354,  354/2,  354/2-13.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.