VSL sklep II Cp 1090/2002
Sodna praksa višjih sodišč, 2003-09-25

sposobnost biti stranka - prenehanje pravne osebe - absolutna bistvena kršitev

Sodba, ki je izdana zoper pravno osebo, ki je iz sodnega registra

izbrisana (zaradi spojitve), ima le zunanji videz sodbe in jo mora

pritožbeno sodišče na predlog pritožnika ali po uradni dolžnosti

razveljaviti. Razveljavitev temelji na 11. točki drugega odstavka

339. člena ZPP, saj pravna oseba, ki je izbrisana iz sodnega

registra, ne obstoji in torej nima sposobnosti biti stranka.

- v 3. točki izreka glede drugotoženke K. d.d., Š. 130, Ljubljana in

- v 4. točki izreka v celoti razveljavi ter zadeva v tem obsegu vrne

Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo razsodilo, da sta toženki

Zavarovalnica Triglav d.d. Ljubljana in K. d.d. Ljubljana dolžni

tožnici E.B. nerazdelno izplačati odškodnino za pretrpljeno

nematerialno škodo v višini 4.200.000,00 SIT z zakonskimi zamudnimi

obrestmi od dneva izdaje sodbe do plačila (1. točka izreka), da je

drugotoženka K.d.d. Ljubljana dolžna tožnici izplačati tudi preostalo

odškodnino za pretrpljeno nematerialno škodo v višini 2.087.395,00

SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zneska 1.800.000,00 SIT od

dneva izdaje prvostopenjske sodbe dalje do plačila in od zneska

287.395,00 SIT od 19. oktobra 1999 dalje do plačila (2. točka

izreka). Kar je tožnica zahtevala več ali drugače, je sodišče prve

stopnje zavrnilo (3. točka izreka) ter odločilo še, da sta toženki

dolžni tožnici povrniti njene pravdne stroške v skupni višini

243.024,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje

prvostopenjske sodbe dalje do plačila (4. točka izreka).

Zoper zavrnilni del sodbe sodišča prve stopnje se je pritožila

tožnica. V pritožbi uveljavlja vse pritožbene razloge iz prvega

odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

Navaja, da ji je sodišče prve stopnje dosodilo prenizko odškodnino za

strah, pretrpljene telesne bolečine in duševne bolečine zaradi

zmanjšanja življenske aktivnosti. Po njenem mnenju je tudi napačna

odločitev o pravdnih stroških. Zato pritožbenemu sodišču predlaga, da

prvostopenjsko sodbo v izpodbijanem delu spremeni tako, da

drugotoženki poleg že dosojene odškodnine naloži v plačilo še vso

preostalo vtoževano odškodnino iz naslova negmotne škode in vse

Pritožba je bila v skladu s prvim odstavkom 344. člena ZPP vročena

toženkam, ki nista podali odgovora na pritožbo.

Pritožba je utemeljena iz drugih razlogov.

Pritožbeno sodišče je izpodbijani zavrnilni del sodbe sodišča prve

stopnje preizkusilo v okviru pritožbenih navedb in po uradni

dolžnosti glede kršitev po določbi drugega odstavka 350. člena ZPP. V

okviru uradnega preizkusa izpodbijanega dela sodbe je ugotovilo, da

je sodba obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega

postopka iz 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, saj v sodni

register nista več redno vpisani niti pravna oseba z nazivom "E -

M. d.o.o., A 63", niti pravna oseba z nazivom "K. d.d. Ljubljana,

A 63". Iz sodnega registra sta bili izbrisani oziroma sta prenehali

obstajati zaradi spojitve (glej določbo sedmega odstavka 530. člena

Zakona o gospodarskih družbah), in sicer obe istega dne 13. junija

2001. Po podatkih sodnega registra je takrat zaradi spojitve nastala

Sposobnost biti stranka je procesna predpostavka, to je predpostavka

dopustnosti tožbe, obravnave in sodbe. Sodišče mora med postopkom ves

čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka,

lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposoben (80. člen ZPP).

Pravdna stranka je lahko poleg izjem po drugem in tretjem odstavku

76. člena ZPP, vsaka fizična in pravna oseba (prvi odstavek 76. člena

ZPP). Pravna oseba obdrži svojo sposobnost biti stranka vse do

prenehanja. Ker je bila v času vložitve tožbe drugotoženka "E - M.

d.o.o." redno vpisana v sodni register, je bila tožba dopustna.

Drugače pa je z izpodbijano sodbo. Izpodbijana sodba je izdana zoper

osebo oziroma osebi, ki sta bili v času izdaje sodbe neobstoječi in

torej nista imeli sposobnosti biti stranka. Taka sodba ima le zunanji

videz sodbe. Iz tega razloga je moralo pritožbeno sodišče pritožbi

tožnice ugoditi, sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem zavrnilnem

delu glede drugotoženke in v celoti glede odločitve o stroških

pravdnega postopka razveljaviti ter zadevo v tem obsegu vrniti

sodišču prve stopnje v novo sojenje (tretji odstavek 354. člena ZPP).

Ker je med pravdo prišlo do prenehanja pravnih oseb "E-M." in "K.

d.d. Ljubljana", bo moralo sodišče prve stopnje v nadaljevanju pravde

postopati po določbah 205. oziroma 208. člena ZPP. Tožbo bo treba

popraviti ali ukreniti kaj drugega, da se bo postopek lahko

nadaljeval z osebo, ki ima sposobnost biti stranka (81. člen ZPP).

Odločitev o stroških pravdnega postopka temelji na določbi tretjega

ZGD člen 3,  3/1,  530,  530/7,  3,  3/1,  530,  530/7.  ZPP člen 76,  76/I,  80,  81,  339,  339/2,  339/2-11,  76,  76/I,  80,  81,  339,  339/2,  339/2-11.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.