VSL sklep I Cp 588/2002
Sodna praksa višjih sodišč, 2002-05-22

Ker je na predlagajoči strani center za socialno delo, ki ga zastopa direktorica, ker je za nasprotnega udeleženca postavljena kot skrbnica ta ista direktorica, gre za nasprotje interesov in zato napačno zastopanje nasprotnega udeleženca, kateremu naj bi se odvzela poslovna sposobnost. Gre za absolutno bistveno kršitev določb ZPP iz 11. tč. 2. odst. 339. čl. ZPP.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

Sodišče prve stopnje je na predlog Centra za socialno delo Brežice odvzelo poslovno sposobnost C. F., roj. 13.6.1934, s stalnim bivališčem D.

Proti temu sklepu vlaga pritožbo M. K., sestra F.C.. Oglaša se kot prizadeta stranka in skrbnica za poseben primer po odločbi Centra za socialno delo z dne 20.11.1998. Predlaga razveljavitev in vrnitev sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Vlaga pritožbo, ker meni, da bi morala biti stranka v postopku in ni imela možnosti sodelovanja v postopku in varovati koristi in interese nasprotnega udeleženca. V tem postopku je bila določena začasna skrbnica M. Ž., direktorica predlagajoče stranke, ki je vložila predlog. Podana je kolizija interesov med začasno skrbnico in nasprotnim udeležencem. Pritožnica se tudi ne strinja s sklepom, ker je postavljena v grdo luč, češ da ne skrbi za brata, da je zanemarjen in naj ne bi prejemal zdravil. Za brata redno skrbi in brat se ne pritožuje. Prevzela je skrb za brata na podlagi izročilne pogodbe z dne 6.6.1990 med pritožnico in starši. Center je sprožil postopek na svojo roko in želi, naj bi šel nasprotni udeleženec v dom iz domače nege. V sklepu je tudi nepravilen datum rojstva nasprotnega udeleženca, ki je 3.6.1934.

Na vročeno pritožbo Center za socialno delo Brežice ni odgovoril.

Pritožbeno sodišče se je najprej ukvarjalo z vprašanjem, ali ima M. K. pravni interes vložiti pritožbo. Po 46. členu ZNP (Zakon o nepravdnem postopku) je udeleženec v tem postopku poleg predlagatelja in osebe, o kateri se vodi postopek, tudi skrbnik osebe, kateri naj se odvzame poslovna sposobnost in pristojni organ občinske skupnosti socialnega skrbstva, sedaj je to Center za socialno delo. Po 19. čl. ZNP pa so udeleženci v nepravdnem postopku predlagatelj, oseba proti kateri je predlog vložen, oseba glede katere se vodi postopek oz. oseba, na katero se sodna odločba neposredno nanaša ter oseba, kateri pravni intres utegne biti s sodno odločbo prizadet. Pritožnica trdi, da je po odločbi istega Centra za socialno delo z dne 20.11.1998 bila postavljena za skrbnika za poseben primer (priloga C 10). Poleg tega je treba upoštevati, da je pritožnica tudi sestra nasprotnega udeleženca in zato bi bila tudi po 45. čl. upravičena do vložitve predloga. Glede na njeno sorodstven vez in dejstvo, da je bila postavljena za skrbnico za posebne primer, je pritožbeno sodišče štelo, da ima položaj udeleženca v tem postopku.

Iz spisa sledi, na kar tudi pritožba utemeljeno opozarja, da je predlog v tem postopku vložil Center za socialno delo Brežice, ki ga je zastopala direktorica M. Ž. Nato je bila tekom postopka izdana odločba z dne 23.3.1999 (list. št. 3), po katerem je bil postavljen začasani skrbnik nasprotnemu udeležencu in sicer Centru za socialno delo Brežice. Nato je v spisu še odločba z dne 5.2.2001 (list. št. 15), po katerem je za začasnega skrbnika imenovan ponovno Center za socialno delo Brežice, tokrat po M. Ž., direktorici. Na vsaki odločbi je podpisana tudi direktorica, ponovno M. Ž.. Za predlagajočo stranko je prihajala na narok M. E., socialna delavka, ki je predložila pooblastilo, katerega je ponovno podpisala direktorica M. Ž.

Po vloženi pritožbi pa je v spisu odločba Centra za socialno delo Brežice z dne 4.2.2002, po katerem se spreminja zadnja odločba in se določi za skrbnika Center za socialno delo Brežice po pooblaščenem delavcu, pri čemer je ponovno podpisana direktorica M. Ž. (list. št. 45). Ob takšnem teku dogodkov, ko se na obeh straneh pojavlja ista oseba, gre za udeležbo osebe, ki ne more biti zakonita zastopnica tožeče stranke (direktorica centra) in hkrati skrbnica nasprotnega udeleženca. Gre za nasprotje interesov, kar pomeni v takšni procesni situaciji nepravilno zastopanje nasprotnega udeleženca in s tem absolutno bistveno kršitev določb postopka iz 11. tč. 2. odst. 339. čl. ZPP v zvezi s 37. čl. ZNP.

Ker tako nasprotni udeleženec ni bil pravilno zastopan, je treba postopek ponoviti. Zato je bilo treba sklep razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v ponovno odločanje (365. čl. ZPP v zvezi s 37. čl. ZNP).

V nadaljevnaju postopka naj sodišče prve stopnje po uradni dolžnosti pazi, ali je skrbnik oseba, ki ni postavljena oz. imenovana od predlagajoče stranke oz. na kolizijo interesov.

Pritožnici pa je treba pojasniti, da samo dejstvo, da je bila v konkretnem primeru izročilna pogodba, na odločitev sodišča ne more vplivati. Podlaga za odločitev je 44. čl. ZNP. Če bo sodišče v nadaljevanju postopka ugotovilo, da nasprotni udeleženec ni sposoben sam skrbeti zase, za svoje pravice in koristi, bo treba izdati odločbo o odvzemu poslovne sposobnosti. Gre za presojo sposobnosti nasprotnega udeleženca in ne za odločanje o tem, kakoje bilo za njega poskrbljeno po izročilni pogodbi.

ZNP člen 45,  46,  45,  46.  ZPP člen 339,  339.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.