TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSL sklep I Cpg 373/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-05-06

Iz zapisnika o glavni obravnavi z dne 25.3.2004, katerega sestavni

del je tudi zapis sodne poravnave, je razviden dogovor med pravdnima

strankama, da naj o stroških odloči sodišče s posebnim sklepom. Ker

pa pravdni stranki v okviru sodne poravnave nista konkretizirano

opredelili dogovora glede porazdelitve pravdnih stroškov, je takšen

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

Z izpodbijanim sklepom je prvostopno sodišče odločilo, da vsaka

stranka krije svoje pravdne stroške postopka, v katerem sta pravdni

Zoper sklep je pravočasno vložila pritožbo tožeča stranka in

zatrjuje, da bi sodišče glede na dogovor med pravdnima strankama v

sodni poravnavi moralo odločiti o stroških postopka po načelu uspeha

Prvi odstavek 159. člena ZPP določa, da vsaka stranka krije svoje

stroške, če se pravda konča s sodno poravnavo, pa ni v poravnavi

drugače dogovorjeno. Izjema od splošnega pravila je torej podana,

kadar sta pravdni stranki v okviru sodne poravnave sporazumno

opredelili drugačen način kritja stroškov pravdnega postopka. Glede

tovrstnega dogovora pa morajo biti izpolnjene splošne predpostavke,

ki jih za sklenitev pogodbe ureja Obligacijski zakonik. Med temi

predpostavkami je tudi določenost oziroma vsaj določljivost predmetov

obveznosti (1. odst. 38. člena OZ). Iz zapisnika o glavni obravnavi z

dne 25.3.2004, katerega sestavni del je tudi zapis sodne poravnave,

je razviden dogovor med pravdnima strankama, da naj o stroških odloči

sodišče s posebnim sklepom. Ker pa pravdni stranki v okviru sodne

poravnave nista konkretizirano opredelili dogovora glede porazdelitve

pravdnih stroškov, je takšen dogovor šteti kot nedoločen. Na

določljivost takšnega dogovora ni mogoče sklepati zgolj iz dejstva,

da sta pravdni stranki ob zaključku naroka za glavno obravnavo

predložili v spis stroškovnika in da je tožeča stranka po naroku za

glavno obravnavo predložila račune, za katere se je zavezala na

naroku za glavno obravnavo, kakor tudi ne iz pripisa na zapisniku o

glavni obravnavi, da naj se stroški nakažejo na račun odvetnika. Ker

iz sodne poravnave tako ne izhaja izrecen dogovor o načinu

porazdelitve stroškov pravdnega postopka (temveč zgolj dogovor o tem,

da naj o stroških odloči sodišče), je prvostopno sodišče odločilo

pravilno, ko je o stroških postopka odločilo v skladu s splošnim

pravilom 1. odst. 159. člena ZPP. V kolikor iz sklenjene sodne

poravnave to izrecno ne izhaja, sodišče o tovrstnih stroških ne more

odločati po drugačnih merilih, torej niti po merilih uspeha pravdnih

strank v postopku, na kar se tožeča stranka smiselno sklicuje v

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSM sklep I Cpg 356/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-10-25

Vročitev predloga za uvedbo stečajnega postopka se po

členu 133/I ZPP opravi na sedež dejavnosti samostojnega

podjetnika, le izjemoma (subsidiarno) na njegov domači

Ob reševanju pritožbe se izpodbijani sklep razveljavi

zaradi ponovnega odločanja pred prvo stopnjo.

Stečajni senat okrožnega sodišča je s sklepom začel in

takoj zaključil stečajni postopek nad dolžnikom K., B.

L. s.p., SB, odredil objavo tega sklepa v Uradnem listu,

upnikom pa omogočil pritožbo v 15 dneh od objave sklepa

Citirani sklep dolžnik izpodbija z laično pritožbo, s

katero informira o spremembi položaja do te mere, da je

upniku (ne pove kateremu) ponudil poplačilo terjatve,

zato je odpadla potreba po stečajnem postopku. Zavzema

se za ustrezno spremembo in možnost nadaljnjega

Ob reševanju pritožbe, za trditve v njej sestavljalec ni

ponudil nobenega dokaza, je napadeni sklep

razveljavljen, vendar s proceduralnih razlogov.

Po členu 92/1 Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in

likvidaciji - ZPPSL se drugopis predloga za uvedbo

stečajnega postopka vroči dolžniku, ta pa se sme o njem

izjasniti v 15 dneh. Če tega ne stori, ali v istem roku

izjavi, da soglaša s predlogom, se šteje, da je stečajni

razlog podan. Prvostopno sodišče je predlog dolžniku

poslalo na naslov njegovega stalnega prebivališča v SB,

P. ul., čeprav samo v uvodu sklepa navede sedež

samostojnega podjetnika iz registra samostojnih

podjetnikov Davčnega urada v SB, ta naslov pa je

odtisnjen na dolžnikovem žigu. Vročitev na naslov

stalnega prebivališča ni bila opravljena osebno, ampak

je poštar pustil dve obvestili o prispelem pismu, nato

pa pošiljko vrnil pošiljatelju, ko naslovnik v 15 dneh

ni prišel po njo. Opravljena je bila torej fikcija

vročitve po členu 141/II Zakona o pravdnem postopku -

Vročitev predloga za uvedbo stečajnega postopka je

predpisana v prvem odstavku člena 133 ZPP, ki se preko

določbe člena 15 ZPPSL uporablja tudi v stečajnem

postopku. Nalaga izročitev pisanja osebi, ki je

pooblaščena za sprejem (kar je pri fizičnih osebah prava

redkost), ali delavcu, ki je v pisarni oziroma poslovnem

prostoru, ali na sedežu. Vse te okoliščine se navezujejo

na poslovni prostor stečajnega dolžnika, ne pa na njegov

domači naslov, vročitev nanj bi prišla v poštev le

subsidiarno, če vročitve na sedež samostojnega

podjetnika objektivno ne bi bila mogoča (kolektivni

dopust ...). Vročevalec mora opraviti vročitev

naslovniku na naslov, zapisan na pošiljki.

Zaradi nepravilne vročitve dolžniku ni bila dana možnost

izjasnitve o predlogu po točki 8 člena 339/II ZPP, ki

velja tudi v stečajnem postopku, pa tudi zaradi kršitve

osnovne pravice iz člena 25 Ustave Republike Slovenije,

je izpodbijani sklep razveljavljen zaradi ponovne

vročitve predloga na sedež s.p., ki je vpisan v

registru, nakar naj se postopek nadaljuje.

URS člen 25,  25.  ZPPSL člen 15,  92,  92/1,  15,  92,  92/1.  ZPP člen 133,  133/1,  141,  141/2,  339,  339/2,  339/2-8,  133,  133/1,  141,  141/2,  339,  339/2,  339/2-8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSL sklep I Cp 1783/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-09-15

prepozna pritožba - zamuda pritožbenega roka

Kadar stranka ne izkaže upravičenega vzroka za zamudo pritožbenega

roka, sodišče pritožbo kot prepozno zavrže.

Pritožba z dne 1.2.2002 zoper sklep sodišča prve stopnje z dne

S sklepom z dne 15.12.2000 je sodišče prve stopnje zavrnilo toženkin

predlog za vrnitev v prejšnje stanje in njen ugovor zoper izdano

Zoper navedeni sklep sodišča prve stopnje je toženka vložila pritožbo

z dne 1.2.2001, vendar po preteku pritožbenega roka. Sodišče prve

stopnje jo je s sklepom z dne 13.2.2001 zavrglo kot prepozno. Višje

sodišče v Ljubljani pa je takšno odločitev sodišča prve stopnje s

sklepom z dne 4.4.2001 razveljavilo, ker je toženka v pritožbi

navedla, da se zaradi hude depresije ni sposobna braniti in zbrati

dovolj dokazov in poudarila, da je že predložila zdravstveno

spričevalo, iz katerega je bilo razvidno, da se ni bila sposobna

udeležiti obravnave, kar pa sodišče ni upoštevalo. Čeprav se ji je

stanje izboljševalo, je bila še vedno v bolniškem staležu. Na podlagi

take vsebine je bilo treba njeno vlogo z dne 1.2.2001 obravnavati

najprej kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje.

S sklepom z dne 5.6.2003 v zvezi s popravnim sklepom z dne 5.9.2003

je sodiče prve stopnje zavrnilo toženkin predlog za vrnitev v

prejšnje stanje. Pritožbeno sodišče zato sedaj ponovno odloča o

pritožbi toženke z dne 1.2.2001, pri čemer je njena vsebina v celoti

Po podatkih spisa je bil sklep sodišča prve stopnje z dne 15.12.2000

toženki vročen v petek, 12.1.2001 (glej povratnico na list. št. 29

spisa). Rok 15 dni za pritožbo (366. člen v zvezi s 1. odst. 333.

člena Zakona o pravdnem postopku, Ur.l. RS, št. 40/2004 - drugo

uradno prečiščeno besedilo) je potekel v ponedeljek, 29.1.2001,

medtem ko je sodišče toženkino pritožbo zoper citirani sklep prejelo

7.2.2001 (glej dohodno štampiljko sodiča na list.št. 30 spisa).

Pritožba je bila torej vložena prepozno. Glede na odločitev sodišča

prve stopnje, da toženka ni izkazala upravičenega vzroka za zamudo

pritožbenega roka (kot je bilo že pojasnjeno, je sodišče prve stopnje

njen predlog za vrnitev v prejšnje stanje zavrnilo s sklepom z dne

5.6.2003 v zvezi s popravnim sklepom z dne 5.9.2003), jo je

pritožbeno sodišče moralo zavreči (352.člen v zvezi z 2. odstavkom

ZPP člen 116,  116/1,  343,  343/2,  352,  116,  116/1,  343,  343/2,  352.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.