VSL sklep II Cp 889/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-10-13

V skladu s 3. točko 1. odstavka 86. člena ZZK oziroma 82. členom ZZK

mora predlagatelj predlogu za vknjižbo priložiti predpisane listine.

To je v konkretnem primeru v skladu s 3. odstavkom 76. člena ZGJS

pisna izjava predlagatelja o pridobitvi lastninske pravice na

infrastrukturnih objektih, napravah in omrežjih iz 1. odstavka 76.

Za utemeljenost predloga za vknjižbo v zemljiško knjigo pa ne zadošča

le predložitev predpisane listine, ampak mora iz vsebine listine

izhajati utemeljenost zahtevka za vpis (4. točka 1. odstavka 86.

Izjava z dne 23.4.2003 (priloga A 1) ne vsebuje pravnega temelja za

pridobitev lastninske pravice. V njej je predlagateljica navedla le,

da so bila zemljišča in objekti, vpisani pri vl.št. 594 k.o.

B.B., na podlagi 76. člena ZKJS, delitvene bilance med občinami

R., B. in B., na podlagi odločbe Občinske skupščine z dne 4.9.1963,

štev. 446-150/62-4/b dodeljeni v upravljanje in za izvajanje

komunalne dejavnosti Komunalnemu podjetju B.B., Občina B. pa te

nepremičnine uporablja za izvajanje komunalne dejavnosti za potrebe

Pritožbeno sodišče zato ocenjuje, da bi morala biti sestavni del

izjave z dne 23.4.2003 navedba pravnega dejstva, na nastop katerega

ZGJS veže pravno posledico - pridobitev stvarne (lastninske) pravice

Pritožbi se ugodi ter se izpodbijani sklep spremeni tako, da se

ugovoru ugodi in se predlog za vknjižbo lastninske pravice pri vl.št.

Vpis, s katerim je sodišče prve stopnje dovolilo vknjižbo, in

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom kot neutemeljen

zavrnilo ugovor nasprotne udeleženke in potrdilo sklep o vknjižbi

lastninske pravice pri vl.št. 594 k.o. B.B. z dne 29.4.2003 Dn.št.

Proti sklepu se je brez izrecne navedbe pritožbenih razlogov

pritožila nasprotna udeleženka, ki predlaga, naj pritožbeno sodišče

pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da ugovoru

nasprotne udeleženke ugodi in predlog za vknjižbo lastninske pravice

pri vl.št. 594 k.o. B.B. zavrne. Navaja, da so bili objekti pri

vl.št. 594 k.o. B.B. prvotno vpisani na Komunalno podjetje B., ki je

bilo v letu 1977 izbrisano iz sodnega registra in pripojeno

Komunalnemu gospodarstvu R., n.sub.o., katerega pravni naslednik je

sedaj nasprotna udeleženka. Ni jasno, na kakšni podlagi je sedaj

zemljiškoknjižno sodišče vpisalo povsem drug subjekt, to je Občino

B.. Na podlagi Zakona o javnih gospodarskih službah (Ur.l. RS, št.

32/93, ZGJS) je bila v podjetju opravljena razdelitev premoženja.

Izločena je bila infrastruktura, ki je na podlagi citiranega zakona

postala last takratne Občine R.. Objekti in naprave, ki služijo

opravljanju javne gospodarske službe, pa so postali del osnovnega

kapitala javnega podjetja. Premoženje takratnega podjetja se je torej

delilo na infrastrukturo, ki je postala last Občine R. in premoženje,

ki je v skladu s 4. členom Odloka o preoblikovanju javnega podjetja

Komunala R. ostalo last podjetja. Sodišče si je napačno razlagalo

določilo v sklepu o razdelitvi premoženja bivše Občine R., da

nepremičnine postanejo last tiste občine, kjer ležijo, saj v

konkretnem primeru ne gre za nepremičnine v lasti občine, ampak za

Ker je zemljiškoknjižno sodišče o vpisu odločilo še pred

uveljavitvijo novega Zakona o zemljiški knjigi (250. člen Zakona o

zemljiški knjigi, Ur.l. RS,št. 58/03), se je moralo pritožbeno

sodišče pri odločanju opreti na Zakon o zemljiški knjigi, (Ur.l. RS,

Vpis v zemljiško knjigo sodišče dovoli, če so za to izpolnjeni z

zakonom predpisani pogoji. Zakonsko določene predpostavke za

dovolitev vpisa so procesne (1. in 2. točka 1. odstavka 86. člena

ZZK) in materialnopravne (3., 4. in 5. točka 1. odstavka 86. člena

ZZK). V skladu s 3. točko 1. odstavka 86. člena ZZK oziroma 82.

členom ZZK mora predlagatelj predlogu za vknjižbo priložiti

predpisane listine. To je v konkretnem primeru v skladu s 3.

odstavkom 76. člena ZGJS pisna izjava predlagatelja o pridobitvi

lastninske pravice na infrastrukturnih objektih, napravah in omrežjih

iz 1. odstavka 76. člena ZGJS. Predlagateljica je predlogu priložila

izjavo v obliki zasebne listine z dne 23.4.2003 (priloga A1).

Za utemeljenost predloga za vknjižbo v zemljiško knjigo pe ne zadošča

le predložitev predpisane listine, ampak mora iz vsebine listine

izhajati utemeljenost zahtevka za vpis (4. točka 1. odstavka 86.

člena ZZK). Vpis v zemljiško knjigo torej ni abstrakten, ampak mora

listina izkazovati pravni naslov za pridobitev ali prenehanje

pravice. Izjava z dne 23.4.2003 (priloga A 1) ne vsebuje pravnega

temelja za pridobitev lastninske pravice. V njej je predlagateljica

navedla le, da so bila zemljišča in objekti, vpisani pri vl.št. 594

k.o. B.B., na podlagi 76. člena ZKJS, delitvene bilance med občinami

R., B. in B., na podlagi odločbe Občinske skupščine z dne 4.9.1963,

štev. 446-150/62-4/b dodeljeni v upravljanje in za izvajanje

komunalne dejavnosti Komunalnemu podjetju B.B., Občina B. pa te

nepremičnine uporablja za izvajanje komunalne dejavnosti za potrebe

občanov Občine B.. Sodišče prve stopnje zmotno meni, da je pravni

temelj pridobitve lastninske pravice na spornih nepremičninah zgolj

1. odstavek ZGJS. Prezrlo je namreč, da se je javno podjetje Komunala

R., p.o. preoblikovalo v družbo z omejeno odgovornostjo oziroma

uskladilo z Zakonom o gospodarskih družbah in ZGJS tako, da je

celotni družbeni kapital postal lastnina občine. Komunalne objekte po

76. členu ZGJS (infrastrukturni objekti in naprave) je dal

ustanovitelj v upravljanje javnemu podjetju, preostali del osnovnega

kapitala, ugotovljenega na osnovi bilance za dosedanjo Komunalo

R., p.o., pa se je registriral kot osnovni vložek v lasti

ustanovitelja (1. odstavek 4. člena Odloka o oblikovanju javnega

podjetja Komunala R., Ur.l. RS, št. 67/94). To pomeni, da je s samim

zakonom (ZGJS) predlagateljica pridobila lastninsko pravico le na

infrastrukturnih objektih, medtem ko je drugo premoženje v trenutku

vložitve v javno podjetje v obliki stvarnega vložka postalo del

premoženje javnega podjetja, hkrati pa se je pretrgala lastninska

pripadnost predlagateljici. Prav tako ne more biti ustrezen pravni

temelj delitvena bilanca med Občinami R., B. in B. (Ur.l. Gorenjske,

št. 10/99), saj pravne naslednice prej enotne Občine R. niso mogle

razpolagati s premoženjem, ki ni bilo last nobene od njih. Pritožbeno

sodišče zato ocenjuje, da bi morala biti sestavni del izjave z dne

23.4.2003 navedba pravnega dejstva, na nastop katerega ZGJS veže

pravno posledico - pridobitev stvarne (lastninske) pravice na

infrastrukturnem objektu. Ker ni izpolnjena materialnopravna

predpostavka iz 4. točke 1. odstavka 86. člena ZZK, je pritožbi

ugodilo ter izpodbijani sklep spremenilo tako, da je ugovoru ugodilo

in predlog za vpis lastninske pravice pri nepremičninah, vpisanih pri

vl.št. 594 k.o. B.B., zavrnilo. Hkrati je odločilo o izbrisu zaznambe

vložene pritožbe in o izbrisu vpisa, na katerega se je pritožba

ZGJS člen 76,  76/1,  76,  76/1.  ZZK člen 86,  86/1,  86,  86/1.  ZZK-1 člen 250,  250.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.