VSL sodba I Cpg 691/2003
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-02-18

Tožeča stranka torej uveljavlja navadno, dejansko škodo, ki naj bi ji

nastala zaradi stroškov za legalizacijo črne gradnje. Predstavljala

naj bi torej zmanjšanje njenega premoženja zaradi navedenih stroškov

(prim. 155. člen ZOR). Tožeča stranka vse do konca prvostopenjskega

postopka ni trdila, da je za legalizacijo črne gradnje karkoli že

plačala, niti ni tega dokazovala. Uveljavlja torej škodo, ki bo po

njenih predvidevanjih nastala, torej bodočo škodo. Pravni red pa kot

pravno priznano bodočo škodo priznava le škodo zaradi izgubljenega

dobička (prim. 3. odstavek 189. člena ZOR) in za negmotno škodo

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Z uvodoma citirano sodbo je prvostopenjsko sodišče zavrnilo tožbeni

zahtevek, po katerem naj bi toženi stranki nerazdelno plačali tožeči

stranki 10.023.000,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve

tožbe do plačila. Tožeči stranki je še naložilo povračilo pravdnih

Zoper navedeno sodbo se je pravočasno pritožila tožeča stranka "iz

vseh pritožbenih razlogov" in predlagala, da pritožbeno sodišče

izpodbijano sodbo spremeni, podrejeno pa, da jo razveljavi in zadevo

vrne prvostopenjskemu sodišču v novo sojenje.

Toženi stranki na pritožbo nista odgovorili.

V prvostopenjskem postopku je bilo kot nesporno ugotovljeno, da sta

toženi stranki tožeči stranki prodali industrijski objekt - montažno

halo v Vrhovljah pri Sežani, stoječi na parceli takratne številke

xxx, vpisane pri vložku številka xxx k.o. Voglje za katero je bilo

ugotovljeno, da je črna gradnja. Kot taka predstavlja pravno napako

Sankcije za primer prodaje stvari s pravno napako določa 510. člen

ZOR. Kupec sme po svoji izbiri zahtevati odpravo napake ali razdreti

pogodbo ali pa zahtevati sorazmerno znižanje kupnine. V vsakem

primeru pa ima kupec pravico do povračila škode, ki jo je pretrpel.

Tožeča stranka se je odločila za uveljavljanje odškodnine za škodo,

ki predstavlja strošek legalizacije črne gradnje. Glede višine tega

stroška je izdelala dve varianti. Po prvi z dne 18.6.1996 bi ti

stroški znašali 19.985.000,00 SIT, po drugi varianti z dne 11.9.1996

pa bi znašali 10.023.000,00 SIT kot izhaja iz tožbene naracije. S

tožbo je uveljavljala škodo v višini stroškov po drugi varianti,

torej v znesku 10.023,000,00 SIT. Tožeča stranka torej uveljavlja

navadno, dejansko škodo, ki naj bi ji nastala zaradi stroškov za

legalizacijo črne gradnje. Predstavljala naj bi torej zmanjšanje

njenega premoženja zaradi navedenih stroškov (prim. 155. člen ZOR).

Tožeča stranka vse do konca prvostopenjskega postopka ni trdila, da

je za legalizacijo črne gradnje karkoli že plačala, niti ni tega

dokazovala. Uveljavlja torej škodo, ki bo po njenih predvidevanjih

nastala, torej bodočo škodo. Pravni red pa kot pravno priznano bodočo

škodo priznava le škodo zaradi izgubljenega dobička (prim. 3.

odstavek 189. člena ZOR) in za negmotno škodo (prim. 203. člen ZOR).

Ker morajo biti za obstoj odškodninske obveznosti kumulativno

izpolnjene sledeče predpostavke: protipravno oziroma protipogodbeno

ravnanje, obstoj škode, obstoj vzročne zveze med nastalo škodo in

nedopustnim ravnanjem ter odškodninska odgovornost povzročitelja

škode, tožeča stranka pa ni dokazala, da ji je škoda (strošek

legalizcije črne gradnje) nastala (kot je bilo zgoraj obrazloženo,

tega niti ni trdila) in v kakšni višini, je njen tožbeni zahtevek

zaradi nesklepčnosti potrebno že iz tega razloga zavrniti. Odveč je

zato razpravljanje o odgovornosti toženih strank glede (ne)

seznanitve tožeče stranke kot kupca o ugotovljeni pravni napaki

prodane nepremičnine in torej o obstoju drugih prepostavk

Ker pritožbeno sodišče ni našlo bistvenih postopkovnih kršitev, na

katere je po 2. odstavku 350. člena ZPP dolžno paziti po uradni

dolžnosti, je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in iz zgoraj navedenih

materialnopravnih razlogov potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353.

ZOR člen 155,  189,  189/3,  203,  155,  189,  189/3,  203.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.