VSL sklep I Kp 975/2004
Sodna praksa višjih sodišč, 2004-09-15

Smrt zasebnega tožilca (fizične osebe) je moč enačiti s prenehanjem

(izbrisom pravne osebe iz sodnega registra) zasebnega tožilca (pravne

Pritožba pooblaščenca se zavrne kot neutemeljena.

Z v uvodu navedenim sklepom je sodišče prve stopnje ustavilo kazenski

postopek zoper obdolžence, ker je ugotovilo, da je zasebni tožilec

Zoper sklep se je pritožil pooblaščenec zasebnega tožilca "A Podjetje

za gostinstvo, turizem in trgovino d.o.o., Z. J., ki ga zastopa

direktor M. L.", zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka

(pritožbeni razlog iz 1. točke 370. člena ZKP) ter predlagal, da

pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in

vrne zadevo sodišču prve stopnje v meritorno obravnavanje.

Sodišče prve stopnje je svojo odločitev o ustavitvi kazenskega

postopka oprlo na določbo III. odst. 293. člena ZKP, ki določa, da

sklep o ustavitvi kazenskega postopka izda predsednik senata tudi, če

so po pravnomočnosti obtožnice oziroma zasebne tožbe podane kakšne

druge okoliščine, zaradi katerih bi se morala na glavni obravnavi

izdati zavrnilna sodba (2., 3. in 4. točka 357. člena ZKP). Z

vpogledom v izpisek iz sodnega registra (priloga B3) je sodišče prve

stopnje ugotovilo, da je z dnem vpisa sklepa o zaključku stečajnega

postopka v sodni register zoper pravno osebo (zasebnega tožilca)

zasebni tožilec prenehal. Pravilnosti te ugotovitve sodišča prve

stopnje o prenehanju zasebnega tožilca kot pravne osebe dne

25.11.2003 potrjujejo tudi navedbe v pritožbi. Glede na navedeno je

sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da so s tem nastopile

okoliščine, ki izključujejo kazenski pregon. Zato so neupoštevne

pritožbene navedbe, da je bila zasebna tožba vložena dne 20.12.2002,

ko je zasebni tožilec kot pravna oseba še obstajal. Ni moč pritrditi

navedbam v pritožbi, da v "kazenskem postopku sodišče ne obravnava

zahtevka zasebnega tožilca zoper obdolženca, ampak ugotavlja, ali je

bilo kaznivo dejanje storjeno ali ne in če je storjeno, izreče

ustrezno sankcijo". Takšno stališče pritožnika je v nasprotju z enim

izmed temeljnih načel kazenskega postopka (načelo akuzatornosti -

"brez tožnika ni sodnika") iz 19. člena ZKP, ki pomeni, da se

kazenski postopek ne more niti uvesti niti nadaljevati brez zahteve

Po določbi 55. člena ZKP v primeru smrti zasebnega tožilca med

postopkom lahko upravičenci (taksativno naštete osebe v tem členu) v

treh mesecih po njegovi smrti izjavijo, da nadaljujejo postopek. Rok,

ki je objektiven, teče že od dneva smrti. Res je sicer, da v

navedenem členu zakon izrecno ne govori o smrti zasebnega tožilca, ki

je pravna oseba. Vendar pa je analogija v Zakonu o kazenskem postopku

dovoljena in je smrt zasebnega tožilca (fizične osebe) moč enačiti z

prenehanjem (izbrisom iz sodnega registra) pravne osebe.

Ker je zasebni tožilec kot pravna oseba prenehal dne 25.11.2003 in

ker ne iz spisa niti iz navedb v pritožbi ne izhaja, da bi imel

pravne naslednike, ki bi (ob analogni razlagi in uporabi določbe 55.

člena ZKP) v roku treh mesecev po prenehanju zasebnega tožilca kot

pravne osebe izjavili, da nadaljujejo kazenski pregon zoper

obdolžence, je pravilna odločitev sodišča prve stopnje, da so zaradi

nad zasebnim tožilcem uvedenega in zaključenega stečaja in

posledičnega prenehanja te pravne osebe, ki je iz registra izbrisana,

nastopile okoliščine, ki izključujejo kazenski pregon.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.