VSL sklep II Cpg 1296/99
Sodna praksa višjih sodišč, 2000-02-03

delni umik predloga za izvršbo - obresti na obresti

Pri delnem umiku predloga za izvršbo mora sodišče odločiti le o delni ustavitvi izvršbe.

Zamudne obresti se obračunavajo po konformni metodi (gre za matematično metodo), ki je zgrajena na sistemu obrestnega obrestovanja, to je obračunavanju obresti z dnevnim pripisovanjem (prim. načelno pravno mnenje, obča seja VSS dne 17.12.1991). Zato se prepoved obrestovanja zapadlih pogodbenih ali zamudnih obresti (1. odst. 279. člena ZOR) ne nanaša na obračunavanje obresti po konformni metodi (ki je za obračunavanje zamudnih obresti predpisana že od uveljavitve Zakona o obrestni meri zamudnih obresti dalje).

Pritožbi se ugodi in se prvostopni sklep v izpodbijani 3. točki izreka razveljavi.

Dolžnik je dolžan upniku povrniti pritožbene stroške v znesku 17.670,00 SIT v roku 8 dni.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom v 1. točki izreka delno ustavilo izvršbo, dovoljeno s sklepom tega sodišča opr. št. III Ig 2397/94 z dne 13.12.1994, za dne 17.12.1998 plačanih 49.500,00 SIT, v 2. točki izreka odmerilo izvršilne stroške v zvesku 4.520,00 SIT in v 3. točki "kar je upnik zahteval več ali drugače", zavrnilo.

Upnik se je zoper 3. točko izreka pravočasno pritožil. Navedel je, da sodišče prve stopnje ni sledilo delnemu umiku predloga za izvršbo, ampak je po svoje ugotovilo, da upnik zahteva nadaljevanje izvršbe tudi za obrestne obresti in s tem zahteva več kot mu je bilo priznano. Zakon o obrestni meri zamudnih obresti določa, da se za obračunane obresti uporablja konformna metoda, kar pomeni, da se obresti prištevajo k glavnici in se nato od skupne vsote računajo nadalje obresti. Zato je upnik v svojih vlogah pravilno izračunal zamudne obresti, sodišče pa je s tem, ko mu ni priznalo, da tečejo obresti tudi od že obračunanih obresti, skrčilo izvršbo za več, kot je predlagal upnik. Priglasil je pritožbene stroške.

Upnik lahko med izvršilnim postopkom brez dolžnikove privolitve v celoti ali delno umakne predlog za izvršbo, sodišče pa v tem primeru postopek ustavi (1. in 2. odst. 43. člena ZIZ). Pri delnem umiku predloga za izvršbo mora sodišče odločiti le o delni ustavitvi izvršbe, kot je v pritožbi pravilno opozoril tudi upnik. Sodišče prve stopnje pa je poleg tega, da je izvršbo zaradi delnega umika predloga za izvršbo le-to delno ustavilo za dne 17.12.1998 plačanih 49.500,00 SIT, zavrnilo tudi "kar je upnik zahteval več ali drugače". Iz obrazložitve sklepa je razvidno, da je s tem sodišče prve stopnje zavrnilo predlog za plačilo zakonitih zamudnih obresti od obračunanih in neplačanih zakonitih zamudnih obresti v znesku 231.885,85 SIT za čas od 18.12.1998 do plačila. O dovolitvi izvršbe za to terjatev je odločeno s sklepom o izvršbi z dne 13.12.1994. S tem, ko je sodišče prve stopnje po delnem umiku predloga za izvršbo zavrnilo predlog za navedene zakonite zamudne obresti, čeprav za to ni bilo podlage, je ponovno odločilo o zahtevku, o katerem je že bilo pravnomočno odločeno. To pa je bistvena kršitev določb izvršilnega postopka iz 11. tč. 2. odst. 354. člena ZPP/77 v zvezi s 15. členom ZIZ. Zato je pritožbeno sodišče pritožbi upnika ugodilo in izpodbijani sklep v 3. točki izreka razveljavilo (3. točka 381. člena ZPP/77 v zvezi s 15. členim ZIZ).

V nadaljevanju postopka bo sodišče prve stopnje moralo opravljati izvršbo v mejah, določenih s sklepom o izvršbi, in pri tem upoštevati, v kakšnem obsegu je bila izvršba do sedaj ustavljena (43. člen ZIZ). Ob tem pritožbeno sodišče še pripominja, da se zamudne obresti obračunavajo po konformni metodi (gre za matematično metodo), ki je zgrajena na sistemu obrestnega obrestovanja, to je obračunavanju obresti z dnevnim pripisovanjem (prim. načelno pravno mnenje, obča seja VSS dne 17.12.1991), kot v pritožbi utemeljeno navaja tudi upnik. Zato se prepoved obrestovanja zapadlih pogodbenih ali zamudnih obresti (1. odst. 279. člena ZOR) ne nanaša na obračunavanje obresti po konformni metodi (ki je za obračunavanje zamudnih obresti predpisana že od uveljavitve Zakona o obrestni meri zamudnih obresti dalje), kot zmotno meni sodišče prve stopnje.

Izrek o stroških postopka temelji na določbi 1. odst. 166. člena v zvezi s 1. odst. 154. člena ZPP/77 in 15. členom ZIZ. Dolžnik je dolžan upniku povrniti naslednje pritožbene stroške: za sestavo pritožbe 200 točk po Tar. št. 21/4 Odvetniške tarife, kar ob vrednosti točke 87,40 SIT na dan odločanja znaša 17.480,00 SIT in za poštnino ter tiskovine v znesku 190,00 SIT. Skupni znesek tako odmerjenih stroškov je razviden iz 2. odst. izreka tega sklepa.

Določbe ZPP/77 (Ur.l. SFRJ, št. 4/77, 36/77, 36/80, 69/82, 58/84, 74/87, 14/88, 57/89, 29/90 in 27/90) je sodišče druge stopnje uporabilo na podlagi 1. odst. 498. člena ZPP (Ur.l. RS, št. 26/99).

ZOR člen 279,  279/2,  279,  279/2.  ZIZ člen 43,  43/1,  43/2,  43,  43/1,  43/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.