VSL sklep I Cp 81/2001
Sodna praksa višjih sodišč, 2001-03-07

Sodne pošiljke se vročajo ob podpisu vročilnice, ki ima vse elemente javne listine in zato dokazuje resničnost tistega, kar je v njej potrjeno. Dovoljeno je dokazovati, da so v njej ugotovljena dejstva neresnična, v konkretnem primeru pa tožencu tega ni uspelo dokazati.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje pritožbo toženca z dne 10.11.2000 zavrglo z obrazložitvijo, da je bila pritožba glede na petnajstdnevni pritožbeni rok vložena dan prepozno. Zoper tako odločitev sodišča prve stopnje se zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka ter nepopolne ugotovitve dejanskega stanja po 1. in 2. točki 338. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur.l. RS, št. 26/99, v nadaljevanju ZPP) pravočasno pritožuje toženec. Sodišče prve stopnje je po njegovem mnenju napačno ugotovilo, da je toženec sodbo prejel 25.10.2000, saj iz izpolnjene povratnice izhaja, da jo je podpisala komaj pismena oseba, podpis pa je popolnoma drugačen od podpisa toženca na vseh dokumentih, ki se nahajajo v spisu. Povratnico je dejansko podpisala njegova izvenzakonska partnerica, ki je tožencu sodbo vročila 26.10.2000, tako kot je to navedel tudi v pritožbi zoper sodbo. Ker bi moralo sodišče v skladu z določbo 142. člena ZPP sodbo vročiti osebno tožencu, vročitev ni bila opravljena pravilno, tako da se sodišče neutemeljeno sklicuje na povratnico v spisu. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi, o pritožbenih stroških pa odloči kot o nadaljnjih pravdnih stroških. Pritožba ni utemeljena. Sodne pošiljke se po določbi prvega odstavka 149. člena ZPP vročajo ob podpisu vročilnice (povratnice). Gre za listino, ki ima vse elemente javne listine (prvi odstavek 224. člena ZPP) in zato dokazuje resničnost tistega, kar je v njej potrjeno. Glede na določbo tretjega odstavka istega člena je dovoljeno dokazovati, da so v njej ugotovljena dejstva neresnična, vendar po oceni pritožbenega sodišča tožencu tega ni uspelo dokazati. Toženec je na podoben način kot v spornem primeru podpisal tudi povratnici dne 17.11.1999 in 18.07.2000, ko je prejel vabili na glavno obravnavo oziroma zaslišanje. Drži, da so njegovi podpisi na zapisnikih o glavni obravnavi ter pooblastilih drugačni, vendar pritožbeno sodišče njegovi trditvi, da je povratnico podpisala njegova izvenzakonska partnerica, tudi zato ne more slediti, ker iz podatkov v spisu izhaja, da S. D. že ves čas pravdnega postopka živi na drugem naslovu kot toženec. Toženec živi na naslovu Pot v .. v Ljubljani, tožnica pa je najprej živela na naslovu Cesta .... v Ljubljani, kasneje pa na K... 7 v Domžalah. Po prepričanju pritožbenega sodišča toženec tako ni uspel izpodbiti zakonske domneve, da je na vročilnici kot javni listini podpis prejemnika pravilen, za potrditev izpodbijanega sklepa pa govori tudi dejstvo, da toženec v skladu z določbo prvega odstavka 116. člena ZPP skupaj s pritožbo zoper sodbo (ali sklep) sodišču do sedaj ni predlagal vrnitve v prejšnje stanje. Zapisano je pritožbeno sodišče v skladu z določbo 2. točke 365. člena ZPP vodilo k zavrnitvi pritožbe toženca in potrditvi sklepa sodišča prve stopnje. Toženec mora sam nositi svoje stroške pritožbe, ker s pritožbo ni uspel. Odločitev o stroških je vsebovana v odločitvi o zavrnitvi pritožbe.

ZPP člen 149,  149/1,  224,  224/1,  224/3,  149,  149/1,  224,  224/1,  224/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.