VSK sklep Cpg 607/99
Sodna praksa višjih sodišč, 2000-01-13

Če na javni dražbi nepremičnin kot najboljša ponudnika sodelujeta dve osebi, ki želita kupiti nepremičnino v celoti po določenih deležih, mora sodišče v sklepu o domiku navesti, da je znesek kupnine enoten in da za njeno plačilo oba zdražitelja odgovarjata solidarno.

Pritožbi hipotekarnih dolžnikov se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se r a z v e l j a v i in zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje odločilo, da se najboljšima ponudnikoma domakne nepremičnina s parc.št. ..., vpisana v vl.št. ... k.o. ..., vsakemu do 1/2-vice.

Zoper ta sklep se pritožujeta hipotekarna dolžnika po svojem pooblaščencu iz vseh pritožbenih razlogov in smiselno predlagata razveljavitev sklepa. V pritožbi navajata, da je sodišče prve stopnje odredilo prodajo treh parcel stanovanjske stavbe na parc.št. ... in še parcel št. ... in ... in to kot celote, tako da ne bi smelo prodati samo stanovanjske stavbe. Parc.štev. ... sedaj namreč nima dostopa, glede na to da je parc.štev. .... preko katere pelje dostop last sosedov. Sodišče prve stopnje je dopustilo tudi prodajo brez plačila varščine, česar pogoji dražbe niso dopuščali. Na dražbi sta se pojavila dva ponudnika I.V. in S.V. in čeprav je bila varščina plačana le v znesku 2.945.207,00 SIT, tako da je vsak ponudnik plačal le pol varščine, je sodišče prve stopnje dražbo vseeno opravilo.

Dopustilo pa je prodajo po idealnih deležih, česar pogoji dražbi niso dopuščali. Če ni ponudnika za celo hišo, ni mogoče dopustiti le prodaje deleža na hiši, kar se je v konkretnem primeru zgodilo.

Pritožba hipotekarnih dolžnikov je utemeljena.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje izpodbijani sklep izdalo v postopku, ki je bil voden v nasprotju z določilom 181. in 1. odst. 188. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Sodišče prve stopnje sicer ni ravnalo v ničemer napačno, ko je na dražbi prodalo le nepremičnino, ki jo pomeni stanovanjska stavba na parc.št.

..., saj je tudi v pogojih dražbe ta parcela označena kot samostojna parcela in kot samostojni predmet prodaje. Pri tem pravno ni pomembno, ali imata zdražitelja dostop do te parcele ali ne, saj to ni stvar pritožnikov. Pač pa pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje ni ravnalo pravilno, ko je dopustilo prodajo predmetne stanovanjske stavbe na parc.št. ... dvema zdražiteljema, tako da je vsakemu domaknilo idealno 1/2-vico nepremičnine. S to nepravilnostjo je povezano tudi vprašanje, ali bi sodišče prve stopnje sploh smelo opraviti dražbo glede na to, da je vsak od zdražiteljev položil le 1/2-vico zahtevane varščine. Ob takem ravnanju sodišča prve stopnje se namreč lahko zgodi, da v primeru ko bi eden od zdražiteljev kupnino plačal, drugi pa ne, ostalo odprto, ali je nepremičnina v celoti sploh prodana in komu in tudi kakšne naj bi bile posledice neplačila kupnine za zdražitelja, ki je sicer svojo polovico kupnine plačal. Smisel prodaje je bil, da se proda cela nepremičnina za enoto ceno. To bi bilo doseženo tudi na ta način, če bi oba zdražitelja za plačilo kupnine odgovarjala solidarno za celoto, kar pa sodišče v izpodbijanem sklepu ni izrecno povedalo. Pritožbeno sodišče je zato pritožbi hipotekarnih dolžnikov ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Pri ponovnem odločanju naj sodišče prve stopnje, seveda po razčiščenju tega vprašanja z najboljšima ponudnikoma S. in I.V.

ugotovi, ali gre pri njuni ponudbi za ponudbo enotne cene, s tem da postaneta vsak od njiju solastnika do 1/2-vice, vendar pa pri tem za plačilo kupnine odgovarjata solidarno. Šele po dopolnitvi postopka v nakazani smeri je možna izdaja zakonitega in pravilnega sklepa o domiku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.