VSL sklep Cpg 768/96
Sodna praksa višjih sodišč, 1996-06-11

Potrebno je razlikovati med statusnim preoblikovanjem, ko se podjetje z družbenim kapitalom v pravnoorganizacijski obliki p.o. preoblikuje v kapitalsko družbo v pravnoorganizacijski obliki d.d., ki ima še vedno anonimni družbeni kapital, in med lastninskim preoblikovanjem, ko se na anonimnem družbenem kapitalu določijo lastniki, ko se torej anonimni družbeni kapital olastnini.

Pri lastninskem preoblikovanju podjetij z družbenim kapitalom, bodisi podjetij v pravnoorganizacijski obliki p.o. bodisi podjetij v pravnoorganizacijski obliki kapitalske družbe (d.d.), ne veljajo roki za uskladitev iz ZGD. To pomeni, da do lastninskega preoblikovanja družbenega kapitala ta podjetja še nadalje poslujejo kot podjetja v konkretni pravni organizacijski obliki, z družbenim kapitalom (577. čl. ZGD), za kar določa ZGD smiselno uporabo Zakona o podjetjih (2. odst. 578. čl.), pri čemer zavaruje upravljalske pravice iz naslova družbenega kapitala (579. čl.).

Pritožba se kot neutemeljena zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožeče stranke za izdajo začasne odredbe, s katero naj bi se prepovedal vpis sklepov, ki so bili sprejeti na izrednem zasedanju skupščine tožene stranke dne 21.3.1996. Tožeča stranka se je zoper takšen sklep pritožila, in sicer je uveljavljala pritožbena razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava. Prvenstveno je predlagala razveljavitev izpodbijanega sklepa z vrnitvijo zadeve sodišču prve stopnje v ponovno obravnavanje, podrejeno pa spremembo izpodbijanega sklepa z ugoditvijo predlogu za izdajo začasne odredbe.

Pri tem ni priglasila pritožbenih stroškov.

1. M. kot podjetje z družbenim kapitalom v pravnoorganizacijski obliki p.o. se je sicer dne 25.9.1990 preoblikovala v kapitalsko družbo z družbenim kapitalom v pravnoorganizacijski obliki d.d., vendar pa se je bila nato, tj. po uveljavitvi Zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij (ZLPP) in Zakona o gospodarskih družbah (ZGD), dolžna organizirati kot kapitalska družba z izgrajeno kapitalsko in upravljalsko strukturo z znanimi lastniki za ves trajni kapital. To pomeni, da se M. ni mogla uskladiti z ZGD, dokler ni bilo rešeno lastninsko vprašanje. Ob lastninskem preoblikovanju družbenega kapitala (v skladu z določbami ZLPP), naj bi se namreč hkrati izvedla tudi uskladitev z določbami ZGD.

Tako se pokaže, da so pritožbene navedbe tožeče stranke v tem pogledu neutemeljene, saj postopek lastninskega preoblikovanja tožene stranke še ni zaključen ter tako tudi njen statut in poslovanje še nista usklajena z ZGD.

2. ZGD v 2. odst. 578. čl. določa, da se Zakon o podjetjih (ZP) še naprej uporablja za družbena podjetja. Tega izrečno ne določa tudi za druga podjetja z družbenim kapitalom, ki sicer niso neposredno predmet lastninskega preoblikovanja po ZLPP, uporabljajo pa družbeni kapital, saj za njih velja 577. čl., ki določa, da z dnem uveljavitve ZGD že vpisana podjetja nadaljujejo z delom na način in pod pogoji, pod katerimi so bila vpisana v sodni register. ZGD torej ni posegel ipso iure niti v kapitalsko niti v upravljalsko strukturo teh podjetij, ampak zahteva njihovo prilagoditev novemu zakonu (tj. ZGD) v opredeljenih rokih, pri čemer pa za ta podjetja ne veljajo roki za uskladitev iz ZGD. Podjetja z družbenim kapitalom (tudi v pravnoorganizacijski obliki delniške družbe) morajo namreč prvotno opraviti uskladitev v postopku lastninskega preoblikovanja, šele nato pa se uskladijo z ZGD. Ta podjetja torej še nadalje poslujejo kot podjetja v konkretni pravni organizacijski obliki, z družbenim kapitalom (577. čl. ZGD), za kar določa ZGD smiselno uporabo ZP (2. odst. 578. čl.), pri čemer zavaruje upravljalske pravice iz naslova družbenega kapitala (579. čl.).

To pomeni, da se je na podlagi 3. odst. 122. čl. ZP za delo in odločanje v skupščini tožene stranke dne 21.3.1996 uporabljal statut delniške družbe M. (ki je bil v prečiščenem besedilu sprejet dne 1.12.1994), ne pa ZGD - s tem, da se je na skupščini pravilno odločalo v skladu s popravljeno strukturo trajnih virov. Delež družbenega kapitala v bilanci tožene stranke je bil namreč korigiran z upravno odločbo (tj. z odločbo Agencije Republike Slovenije za plačilni promet, nadziranje in informiranje št. ....). Tako se pokaže, da so pritožbene navedbe tožeče stranke tudi v tem pogledu neutemeljene.

3. Torej je mogoče zaključiti, da je sodišče prve stopnje pravilno in popolno ugotovilo dejansko stanje (ko je ugotovilo, da tožeča stranka ni izkazala verjetnega obstoja terjatve) ter da je na tako ugotovljeno dejansko stanje tudi pravilno uporabilo materialno pravo (ko je zavrnilo predlog tožeče stranke za izdajo začasne odredbe).

Ne držijo namreč niti pritožbene trditve tožeče stranke o tem, da se sporni skupščinski sklepi vpisujejo v sodni register. Za razliko od ZGD namreč ZP ne določa vpisa spremembe statuta v sodni register.

Zato (saj je tožena stranka nadaljevala s poslovanjem s smiselno uporabo ZP) se v zvezi s 308. čl. ZGD tudi ni mogoče sklicevati na 20. čl. Uredbe o vpisu družb in drugih pravnih oseb v sodni register.

Prav tako se ni mogoče sklicevati na 8. čl. ZLPP, saj postopek lastninskega preoblikovanja družbenega kapitala pri toženi stranki še ni zaključen.

4. Na podlagi navedenega je sodišče druge stopnje (v skladu s 14. čl.

ZIP v zvezi z 244. čl. ZIP in 2. točko 380. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP)) pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep. Sodišče druge stopnje ob preizkusu izpodbijanega sklepa namreč tudi ni zasledilo absolutnih bistvenih postopkovnih kršitev, na katere mora sicer paziti po uradni dolžnosti.

ZPod člen 122,  122/3,  122,  122/3,  122,  122/3.  ZLPP člen 8,  8.  ZGD člen 308,  308/1,  577,  578,  578/2,  579,  308,  308/1,  577,  578,  578/2,  579.  Uredba o vpisu družb in drugih pravnih oseb v sodni register člen 20,  20.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.