VSL sklep Cpg 99/96
Sodna praksa višjih sodišč, 1996-02-13

Ni namen postopka za popravo oziroma dopolnitev predloga za vpis podatkov v sodni register v tem, da predlagatelj vloži predlog zato, da bi si zavaroval določene pravice (na primer do dokapitalizacije, kot je to očitno hotel predlagatelj, ki je dne 29.12.1994 vložil predlog, očitno nesposoben za vsebinsko obravnavanje), šele potem pa začne zbirati vse potrebne listine.

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se sklep registrskega sodišča potrdi.

Registrsko sodišče je zavrglo predlog za vpis sprememb v sodni register, ker ga predlagatelj kljub pozivu v danem roku ni popravil tako, da bi bile izpolnjene procesne predpostavke za odločanje.

Hkrati je zavrnilo predlog predlagatelja za podaljšanje roka za popravo oziroma dopolnitev predloga za vpis sprememb.

Zoper sklep se je predlagatelj pravočasno pritožil in predlagal razveljavitev sklepa o zavrženju predloga za vpis ter spremembo sklepa o predlogu za podaljšanje roka za popravo predloga za vpis.

Kot razlog, da ni v danem roku popravil oziroma dopolnil predloga za vpis, je navedel "bolezen enega od družbenikov".

Že iz vsebine same pritožbe izhaja, da predlagatelj ni predložil sodišču listin, ki bi jih moral predložiti najkasneje v roku, ki mu ga je v skladu z določbo 1. odst. 30. člena ZSR z odredbo določilo registrsko sodišče, da bi bile izpolnjene procesne predpostavke za odločanje o predlogu za vpis v sodni register. Zaradi tega je odločitev registrskega sodišča o zavrženju predloga pravilna.

Pravilna je tudi odločitev o zavrnitvi predloga za podaljšanje oziroma dodelitev novega roka za dopolnitev predloga za vpis. Rok iz 1. odst. 30. člena ZSR je namreč nepodaljšljiv sodni rok. Iz tega, da roka ni mogoče podaljšati, seveda sledi, da v isti zadevi predlagatelju tudi ni mogoče dati novega roka za spremembo ali dopolnitev predloga za vpis, potem ko mu je bil enkrat že dan. Pri tem je treba povedati, da je smisel postopka za popravo oziroma dopolnitev predloga (in s tem določbe o kratkem roku, ki ga ni moč podaljšati) v tem, da predlagatelj vpisa določenih podatkov predlaga vpis takrat, ko ima za to že izpolnjene vse pogoje, manjka mu samo še kakšna formalnost ali pa je pri vložitvi predloga prišlo do kakšne napake. Ni namen tega postopka v tem, da predlagatelj vloži predlog zato, da bi si zavaroval določene pravice (na primer do dokapitalizacije, kot je to očitno hotel predlagatelj, ki je dne 29.12.1994 vložil predlog, očitno nesposoben za vsebinsko obravnavanje), šele potem pa začne zbirati vse potrebne listine.

Poleg tega pa je imel predlagatelj že od vložitve očitno nepopolnega predloga do prejema odredbe registrskega sodišča skoraj eno leto časa, da pripravi vse potrebne, z Uredbo o vpisu družb in drugih pravnih oseb v sodni register ter Pravilnikom o obrazcih predlogov za vpis podatkov v sodni register predpisanih listin. Zato sklicevanje na bolezen enega od družbenikov kot ovire za popravo oziroma dopolnitev predloga za vpis ne more biti uspešno, še posebej ne, ker je ta trditev povsem splošna in ni z ničemer izkazana.

Neutemeljeno pritožbo je pritožbeno sodišče zato zavrnilo in potrdilo napadeni sklep (2. točka 39. člena ZSR), predlagatelj pa bo vpis sprememb v sodni register lahko dosegel z novim (popolnim in pravilnim) predlogom.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.