VSL sklep Cpg 1039/95
Sodna praksa višjih sodišč, 1995-09-13

STEČAJNO PRAVO - POGODBENO PRAVO - STVARNO PRAVO

prijava terjatve - najem poslovnih prostorov - odstop od pogodbe - rok

Rok 30 dni iz 1. tč. 2. odst. 137. čl. ZPPSL teče od dneva, ko je upnik prejel obvestilo stečajnega upravitelja, da odstopa od pogodbe le pri tistih pogodbah, pri katerih ni določen poseben način (sodni) odstopa oz. odpovedi pogodbe.

Če poseben zakon določa sodno odpoved pogodbe, teče rok iz 1. tč.

2. odst. 137. čl. ZPPSL od dneva, ko je bila upniku vročena sodna odpoved pogodbe.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo prijavo terjatve upnika R. kot prepozno, ker je ugotovilo, da je upnik terjatev prijavil dne 21.6.1995, obvestilo stečajnega upravitelja, da najemno pogodbo odpoveduje, pa je prejel dne 27.1.1995. Upnik je proti sklepu pravočasno vložil pritožbo. Uveljavlja pritožbeni razlog zmotne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Trdi, da je sodišče pravilno ugotovilo, da se je upnik v vlogi skliceval na odpoved najemne pogodbe, toda odpoved z dne 27.1.1995 je upnik prejel šele dne 1.6.1995, ko je prejel od sodišča nalog za izpraznitev poslovnih prostorov, zato je prijava terjatve pravočasna. Sodišče prve stopnje bi pri odločanju o pravočasnosti prijave terjatve moralo upoštevati določilo 26. čl.

Zakona o poslovnih stavbah in prostorih, po katerem se najemne pogodbe odpovedujejo sodno. Sodno odpoved je upnik prejel dne 1.6.1995. Pritožba je utemeljena.

Sodišče prve stopnje je zmotno uporabilo materialno pravo, ker v konkretnem primeru poleg določbe 1. tč. 2. odst. 137. čl. ZPPSL ni uporabilo tudi določb Zakona o poslovnih stavbah in prostorih (Ur.

l. SRS št. 10/74 - v nadaljevanju ZPS). Po 1. tč. 2. odst. 137. čl.

ZPPSL teče rok 30 dni od dneva, ko je upnik prejel obvestilo stečajnega upravitelja, da odstopa od pogodbe, le pri tistih pogodbah, za katere ni predpisan poseben način odstopa od pogodbe.

Če pa je s posebnim zakonom za odstop od pogodbe oz. odpoved pogodbe potrebna sodna odpoved, določbe ZPPSL pa vprašanja načina odpovedi take pogodbe ne urejajo drugače, je treba upoštevati tudi določbe specialnega predpisa. V takih primerih teče rok za prijavo terjatve, nastale zaradi odstopa oz. odpovedi pogodbe, od dneva, ko bil upnik seznanjen s predpisanim načinom odpovedi oz. odstopa od pogodbe, to je s sodno odpovedjo. ZPPSL je pri pogodbah o najemu poslovnih prostorov drugače uredil le vprašanje odpovednega roka (122. čl. ZPPSL), nima pa drugačnih določb o načinu odpovedi takih pogodb, zato je glede tega vprašanja treba uporabiti določbe posebnega zakona. Po ZPS, ki ureja najem poslovnih prostorov, se najemna pogodba odpoveduje sodno (1. odst. 26. čl. ZPS). Pravno učinkovita je torej le sodna odpoved, zato 30 dnevni rok iz 1. tč.

2. odst. 137. čl. ZPPSL pri odpovedi pogodbe o najemu poslovnih prostorov teče od dneva, ko je upnik prejel obvestilo o sodni odpovedi poslovnih prostorov razen v primerih, ko do sodne odpovedi poslovnih prostorov ni prišlo, ker je najemnik upošteval nesodno odpoved stečajnega upravitelja.

Ker je sodišče prve stopnje materialno pravo napačno uporabilo, ni ugotovilo dejstev, odločilnih za pravilno odločitev o pravočasnosti prijave terjatve. Sodišče druge stopnje je zato izpodbijani sklep razveljavilo (3. tč. 380. čl. ZPP v zvezi z 10. čl. ZPPSL) in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek, v katerem bo treba ugotoviti, kdaj je bil upnik obveščen o sodni odpovedi poslovnih prostorov in nato ponovno odločiti o pravočasnosti upnikove prijave terjatve.

ZPSPP člen 26,  26/1,  26,  26/1.  ZPPSL člen 122,  137,  137/2-1,  122,  137,  137/2-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.