VSL sklep Cpg 758/1995
Sodna praksa višjih sodišč, 1995-06-28

upravičen predlagatelj - obrtna zadruga - uvedba likvidacijskega postopka zaradi neuskladitve z zakonom o zadrugah - likvidacija po uradni dolžnosti

Iz razlogov navedenih v členih 580 oziroma 583 ZGD se opravi likvidacijski postopek po uradni dolžnosti. Uvedbe tega postopka ni upravičen predlagati član obrtne zadruge.

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Pritožnik nosi sam stroške pritožbenega postopka.

Obrtna zadruga T. nosi sama stroške odgovora na pritožbo.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo predlog J.N.

za uvedbo likvidacijskega postopka nad Obrtno zadrugo T.

J.N. je zoper sklep vložil pritožbo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka, zmotne ugotovitve dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava.

Izpodbijani sklep nima pomanjkljivosti, zaradi katerih ga ne bi bilo mogoče preizkusiti, ima tudi razloge o tem, zakaj predlagatelj J.N.

ni upravičen predlagatelj za uvedbo likvidacijskega postopka nad Obrtno zadrugo T. Bistvene kršitve določb postopka zato v izpodbijanem sklepu ni.

Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu ugotovilo, da 71. čl.

Zakona o zadrugah (Ur.l. RS 13/92 in 7/93), ki določa, da obstoječe zadruge, to je tiste, ki so obstajale ob uveljavitvi tega zakona, uskladijo organizacijo in poslovanje z določbami tega zakona, ni določil sankcije za primer, če obstoječa zadruga ne ravna skladno s to zakonsko določbo. Zato je prvo sodišče zaključilo, da je glede na določbo 56. čl. istega zakona mogoče uporabiti določbe Zakona o gospodarskih družbah (Ur.l. RS 30/93-82/94), v nadaljevanju ZGD, ki urejajo vprašanje prilagoditve določbam ZGD gospodarskih subjektov organiziranih po Zakonu o podjetjih (580. čl. ZGD) in tudi subjektov, ki svoje organiziranosti niso prilagodili Zakonu o podjetjih (583. čl. ZGD). Zaključilo je, da gre v obeh teh primerih za likvidacijski postopek, ki se začne po uradni dolžnosti in da zato predlagatelj ni upravičen predlagati začetka likvidacijskega postopka.

V tem postopku, ko se odloča o upravičenosti predloga predlagatelja za začetek likvidacijskega postopka, niti ni odločilno, ali je v primeru, če obstoječa zadruga svoje organiziranosti in poslovanja ni prilagodila Zakonu o zadrugah, mogoče uporabiti sankcije določene v 580. oz. 583. čl. ZGD, ker tudi če se te določbe uporabijo, predlagatelj ni upravičen predlagati začetka oz. uvedbe likvidacijskega postopka nad Obrtno zadrugo T. V obeh prej navedenih zakonskih določbah je namreč določeno, da v primeru, če se obstoječi subjekti ne uskladijo z določbami ZGD, da se likvidirajo, likvidacijo pa opravi sodišče. Kadar zakon predvideva prenehanje pravne osebe z likvidacijo in določi, da jo izvede sodišče, ali ne določi, kdo jo izvede, jo izvede sodišče po določbah Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (Ur.l. RS 67/93), v nadaljevanju ZPPSL (glej 3. odst. 1. čl. ZPPSL). Kdo je upravičen predlagati začetek likvidacijskega postopka, je določeno v 176. čl. ZPPSL. V 1. odst.

176. čl. ZPPSL je določeno, da lahko predlaga začetek likvidacijskega postopka tisti, za katerega zakon določa, da je lahko predlagatelj. Z zakonom iz 1. odst. 176. čl. ZPPSL pa je mišljen kakšen poseben zakon ali pa sam ZPPSL. ZGD, ki je kot razlog za prenehanje pravne osebe z likvidacijo določil neprilagoditev subjekta določbam ZGD, je določil, da se v takem primeru likvidacija opravi po uradni dolžnosti. Kadar zakon določa, da se postopek začne po uradni dolžnosti, se po splošnih pravilih civilnega procesnega prava, ki jih je treba uporabiti tudi v postopku vodenem po določbah ZPPSL (glej 15 čl.

ZPPSL), ker niti ZGD niti ZPPSL nimata drugačnih določb, v takem primeru začne postopek na predlog organa, ki je pristojen za odločitev o tem, da so nastopili razlogi za prenehanje pravne osebe oziroma za njeno likvidacijo. Tak organ pa predlagatelj ni. Take pristojnosti predlagatelju, če tudi bi bil član zadruge, česar pa s predlogu predloženimi listinami niti ni izkazal, ne daje nobena določba Zakona o zadrugah niti kak drug predpis. Član zadruge lahko svoja eventuelna sporna razmerja do zadruge ureja na druge načine in v drugih postopkih. Sklep sodišča prve stopnje, s katerim je zavrglo predlog predlagatelja za začetek likvidacijskega postopka je zato pravilen, pritožba pa neutemeljena. Pri tem za pravilno odločitev o predlogu predlagatelja niso odločilni nadaljnji razlogi sodišča prve stopnje, ki jih je to navajalo v nadaljevanju sklepa, ker z njimi ni več odločalo o upravičenosti predlagateljevega predloga, zato tudi nadaljnje pritožnikove navedbe o predlagateljevi pomoči sodišču in njegove nadaljnje trditve o nepravilnosti v delovanju obrtne zadruge oziroma njenih vodilnih delavcev niso predmet odločanja o predlagateljevem predlogu, ker ni legitimiran predlogatelj za uvedbo likvidacijskega postopka. Sodišče druge stopnje zato na vse te nadaljnje navedbe in polemično razpravljanje pritožnika ni odgovarjalo.

Pritožnik s pritožbo ni uspel, zato mora sam nositi stroške pritožbenega postopka (1. odst. 154. čl. ZPP v zvezi s 1. odst. 166. čl. ZPP in v zv. s 15. čl. ZPPSL).

Odgovor na pritožbo zoper sklep v postopku ni predviden, zato mora Obrtna zadruga T. sama nositi stroške odgovora na pritožbo (381. čl.

ZGD člen 580, 580/5, 583, 580, 580/5, 583. ZPPSL člen 1, 1/3, 176, 176/1, 1, 1/3, 176, 176/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.