VSM sklep Cpg 119/95
Sodna praksa višjih sodišč, 1995-03-20

predlog za vpis v sodni register - odgovornost komanditista - najnižji znesek osnovnega kapitala - dražba

Samo pri kapitalskih družbah je potrebno ob predlogu vpisa izkazati vložek. Tako je po 5. členu Uredbe o vpisu družb in drugih pravnih oseb v sodni register (Ur.l. RS št. 20/94 - nadaljevanju Uredba) pri delniški družbi potrebno predložiti ustrezno potrdilo banke. Pri družbi z omejeno odgovornostjo je po 27 členu Uredbe potrebno predložiti poročilo o stvarnih vložkih in potrdilo banke o denarnih vložkih. Nasprotno pa takega določila Uredbe, pri družbi z neomejeno odgovornostjo in komanditni družbi - ni najti. V 47 členu Uredbe zahtevani sporazum družbenikov o oceni nedenarnega vložka komanditista je le podlaga za določitev obsega vrednosti aktive družbe in odgovornosti komanditista po 146. členu Zakona o gospodarskih družbah. Ker zakon o gospodarskih družbah samo pri kapitalskih družbah postavlja spodno mejo osnovnega kapitala, je tudi v Uredbi samo pri takih družbah predpisana priloga - dokaz o višini osnovnega kapitala.

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Predlagatelj se je pravočasno pritožil zoper sklep o zavrnitvi predloga za vpis gospodarske družbe v sodni register. V pritožbi je navedel, da opustitev zapisa, da komanditist, ki še ni plačal svojega vložka, odgovarja z vsem premoženjem do višine vložka, ne pomeni pomanjklivosti predloga, ker je tak zapis nepotreben. Prav tako ni dolžan predložiti obrazca UST - list 4, ker je ustanovitelj - komplementar itak po zakonu pooblaščen za zastopanje. Poleg tega je, po mnenju pritožbe, sodišče kršilo procesni predpis, ker je predlog za vpis zavrnilo, namesto, da bi ga zavrglo.

Najprej je potrebno ugotoviti, da bi prvostopno sodišče ob navedenih razlogih v izpodbijanem sklepu in od pravilni uporabi določila 30. člena Zakona o sodnem registru (Ur.l. RS št. 13/94 - v nadaljevanju ZSR) moralo predlog za vpis zavreči. Vendar predlagatelj nima pravnega interesa za tako spremembo prvostopne odločbe, ki tudi ne bi pripeljala do vpisa v register. Zato v tem obsegu pritožbe ni upoštevati.

Prav ima pritožnik, da je samo pri kapitalskih družbah potrebno ob predlogu vpisa izkazati vložek. Tako je po 5. členu Uredbe o vpisu družb in drugih pravnih oseb v sodni register (Ur.l. RS št. 20/94 - nadaljevanju Uredba) pri delniški družbi potrebno predložiti ustrezno potrdilo banke. Pri družbi z omejeno odgovornostjo je po 27 členu Uredbe potrebno predložiti poročilo o stvarnih vložkih in potrdilo banke o denarnih vložkih. Nasprotno pa takega določila Uredbe, pri družbi z neomejeno odgovornostjo in komanditni družbi - ni najti. V 47 členu Uredbe zahtevani sporazum družbenikov o oceni nedenarnega vložka komanditista je le podlaga za določitev obsega vrednosti aktive družbe in odgovornosti komanditista po 146. členu Zakona o gospodarskih družbah. Ker zakon o gospodarskih družbah samo pri kapitalskih družbah postavlja spodno mejo osnovnega kapitala, je tudi v Uredbi samo pri takih družbah predpisana priloga - dokaz o višini osnovnega kapitala. V konkretni zadevi pa je predlagan vpis osebne družbe in takega dokaza ni potrebno predložiti.

Utemeljeno pa je prvostopno sodišče zahtevalo za vpis v sodni register obrazec o zastopnikih. Najprej je potrebno povdariti, da takšna obveza izrecno izhaja iz 8. točke 4. člena ZSReg. V navedeni obrazec je potrebno vpisati vse osebe, ki imajo pooblastila - tako po zakonu, kot po ustanovitvenem aktu, ali pooblastilu za prokuro.

Takšno določilo je izhaja iz določil, ki urejajo upravljanje in zastopanje gospodarskih družb in narave sodnega registra. Enako kot pri družbi z neomejeno odgovornostjo, se lahko tudi v pogodbi o ustanovitvi komanditne družbe več komplementarjev dogovori, da se poslovodstvo in zastopanje zaupa samo nekaterim družbenikom - komplementarjem (glej 2. odst. 86. člena v zvezi s 2. odst. 136. člena ZGD). Sodni register je javna knjiga, ki ima za pravni promet tudi praktični pomen. V njem so navedene vse osebe s pooblastili in ni potrebno pregledovati ustanovitveni ali druge pravne akte družbe akt zaradi ugotovitve pooblastil. Zato so pritožbena izvajanja v tej smeri napačna.

ZGD člen 86,  136/2,  146,  86,  136/2,  146.  ZSReg člen 4,  30,  30,  4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.