VSL sklep II Cp 714/97
Sodna praksa višjih sodišč, 1997-06-18

Določbo 342. čl. ZPP je treba razlagati tako, da sodišče s popravnim sklepom lahko po uradni dolžnosti popravlja le tiste napake v sodbi, ki jih je samo zagrešilo, ne sme pa popravljati napak, ki jih je zagrešila pravdna stranka (npr. pri imenu nasprotne stranke v tožbi).

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim popravnim sklepom sodbo P 226/93 Temeljnega sodišča v Ljubljani, enote v Kočevju, z dne 20.1.1994 v uvodu in izreku tako popravilo, da se na mesto imena M.

P., Otavica 15, vnese ime D. P., Otavice 15. Proti sklepu se je pravočasno pritožila tožena stranka zaradi vseh možnih pritožbenih razlogov iz 1. odst. 353. čl. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju - ZPP) in predlaga, da se pritožbi tožene stranke D. P. ugodi ter izpodbijani popravni sklep razveljavi, zadeva pa vrne prvostopnemu sodišču v zakonit postopek in ponovno odločanje.

Izpodbijani popravni sklep ni zakonit, saj bi takšen predlog za popravo sodbe moral dati tožnik in ponovno vročiti toženki s pravilno oznako imena in priimka vse vloge vključno z vsemi pravicami, ki jih ima kot pravilno označena toženka. Ne more pa tega sodišče samo niti po uradni dolžnosti popravljati, če ni takega predloga s strani tožnika, ki je zakrivil napačno oznako, saj ne gre za kako strojepisno napako sodne uradnice, ki se je lahko popravi s popravnim sklepom, ne more se pa stranke v postopku, ki ni bila pravilno označena, prikrajšati za vse pravice, ki jih ima kot stranka v postopku. Če je to napako sodišče ugotovilo šele v izvršilnem postopku, bi moralo samo ugotoviti, da sodba z napačno oznako toženke ni izvršljiva in zato toženki s pravilno oznako njenega imena in priimka omogočiti vse pravice, ki ji gredo v pravdnem postopku.

Sodišče prve stopnje je svoj popravni sklep utemeljilo s tem, da je šele v izvršilnem postopku ugotovilo, da se sodba ne glasi na pravilno ime toženke, glasi se na M. P., po zemljiškoknjižnih podatkih pa gre za D. P.. Po pregledu zemljiške knjige ter sporne pogodbe je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je tožnik pomotoma navedel napačno ime, iz pravilnega imena D. je nastalo ime M.. Ker pa gre za povsem jasno določeno osebo, ne more iti za drugo osebo, je sodišče prve stopnje v smislu 342. čl. ZPP izdalo popravo sodbe, ker gre za napako v imenu, nikakor pa ne more iti za primer napačne stranke. Prava stranka je bila le napačno imenovana. Nobene M. P. ni v Otavicah 15, prav tako seveda nobena M. P. ni sklenila takšne darilne pogodbe.

V 342. čl. ZPP je glede poprave sodbe določeno, da predsednik senata (oziroma sodnik posameznik) lahko popravi vsak čas napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnosti prepisa sodbe z izvirnikom. Dejansko gre v predmetni zadevi za napako v imenu toženke, katere pa ni storilo sodišče, ki je le sledilo napačni navedbi imena tožene stranke v tožbi. Navedeno zakonsko določbo glede poprave sodbe je po prepričanju pritožbenega sodišča treba razlagati tako, da sodišče lahko popravlja svoje napake, ne pa napake ene od pravdnih strank, zaradi katere je prišlo do napačne navedbe imena tožene stranke v sodbi. Ime in priimek vsake fizične osebe predstavlja njeno identiteto in v sodnih postopkih bi bilo potrebno uporabljati le takšna imena in priimke strank, kot izhajajo iz njihovih uradnih dokumentov. Sodišča prve stopnje ne zadane prav nikakršna krivda, da je prišlo do opisane napake v imenu toženke, saj ni nobenega predpisa, da bi v pravdnem postopku sodišče moralo identificirati pravdne stranke z osebno izkaznico ali s kakšnim drugim dokumentom.

Še zlasti ne gre za napako sodišča zato, ker toženka, ki se je tega postopka udeleževala, ni opozorila na napako. Vsa ta dejstva pa ne morejo vplivati na drugačno odločitev, kot jo je sprejelo pritožbeno sodišče. Bistveno je, kot je bilo že navedeno, da sodišče lahko popravlja le svoje napake, ne pa napake pravdnih strank. Pravdne stranke imajo možnost popravljati svoje napake, česar pa tožeča stranka, ki je napako zagrešila, v postopku pred sodiščem prve stopnje ni storila.

Pritožbeno sodišče je glede na navedeno in v skladu z določbo 3. točke 380. čl. ZPP pritožbi tožene stranke ugodilo in sklep sodišča prve stopnje razveljavilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.