VSL sklep III Cp 1713/99
Sodna praksa višjih sodišč, 1999-12-15

ugovor zoper sklep o izvršbi - razlogi za ugovor - pritožbeni razlog - bistvena kršitev določb izvršilnega postopka

Iz pooblastila z dne 1.3.1999 izhaja, da je upnik za opravljanje pravdnih dejanj za izterjavo preživninskih obveznosti dolžnice po doseženi polnoletnosti pooblastil svojega očeta. Tudi v odgovoru na ugovor upnik izrecno odobrava vsa procesna dejanja očeta, opravljena v tem postopku, torej tudi pooblastitev odvetnice za vložitev predloga za izvršbo (81. člen ZPP), kar dokazuje, da je predlog za izvršbo vložila pooblaščena oseba. Zato ni podana zatrjevana bistvena kršitev določb postopka iz 11. tč. drugega odst. 339. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (I. tč. njegovega izreka) potrdi.

Z uvodoma navedenim sklepom o izvršbi je sodišče prve stopnje v izterjavo izvršljive preživninske terjatve v znesku 802.673,40 SIT, to je preživnine za čas od 1.3.1996 do 31.10.1997 po 20.000,00 SIT mesečno, za čas od 1.11.1997 do 31.5.1998 po 20.440,00 SIT mesečno, za čas od 1.6.1998 do 31.3.1999 po 21.482,40 SIT mesečno in za čas od 1.4.1999 do 31.5.1999 po 22.384,70 SIT mesečno, vse z zakonitimi zamudnimi obrestmi od dneva zapadlosti posameznih preživninskih obrokov, to je od vsakega 6. dne v mesecu za tekoči mesec do dneva plačila, in izvršilnih stroškov, odmerjenih na 6.240,40 SIT, z zakonitimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sklepa o izvršbi dalje do plačila ter vseh nadaljnjih izvršilnih stroškov z zakonitimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sklepa o njihovi odmeri dalje do plačila in v zavarovanje zahtevka, da se plačuje preživnina, ki dospe v plačilo do vsakega 5. dne v mesecu za tekoči mesec v znesku po 22.384,70 SIT za čas od 5.6.1999 do 31.5.2000, dovolilo izvršbo z rubežem plače, ki jo dolžnica prejema pri Institutu "Jožef Stefan", Jamova 39, Ljubljana, in z nalogom dolžnikovemu dolžniku, da mora po pravnomočnosti tega sklepa o izvršbi plačati upniku njegovo terjatev na račun zakonitega zastopnika upnika št. X, ki ga ima pri Novi LB d.d., Ljubljana, in z nalogom Novi LB d.d., Ljubljana, da z dolžnikovega žiro računa, deviznega računa, tekočega ali kakšnega drugega računa, zlasti z računa št. Y, ki ga ima pri Novi LB d.d., Ljubljana, prenese na že navedeni račun zakonitega zastopnika upnika po pravnomočnosti tega sklepa upnikovo terjatev. Predlog za izvršbo pa je zavrnilo v delu, v katerem je upnik zahteval izterjavo zakonitih zamudnih obresti od posameznih zapadlih preživninskih obrokov za čas pred vsakim 6. dnem v mesecu za tekoči mesec, zavarovanje zahtevka, da se plačuje preživnina, ki dospe v plačilo vsak mesec v znesku po 22.384,70 SIT za čas od 1.6.2000 dalje in izterjavo stroškov izvršilnega postopka v znesku nad 6.240,00 SIT.

Zoper prvostopni sklep v delu o ugoditvi predlogu za izvršbo je dolžnica pravočasno ugovarjala. Zakonsko predvidenih razlogov, iz katerih se sme sklep izpodbijati, v ugovoru sicer izrecno ne navaja, smiselno pa uveljavlja bistveno kršitev določb postopka iz 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. V ugovoru navaja, da je predlog za izvršbo vložila pooblaščenka, ki jo je za zastopanje v tem postopku pooblastil upnikov oče. Ker je upnik že pred vložitvijo predloga za izvršbo postal polnoleten in s tem pravdno sposoben, bi moralo sodišče predlog za izvršbo, glede na to, da ga je vložil nepooblaščeni predlagatelj, kot nedopusten zavreči. Navaja tudi, da je dolžnica prostovoljno pripravljena izpolnjevati preživninsko obveznost do upnika, če bi ta z njo navezal stik. Ker je želja obeh strank, da se spor reši sporazumno, je izvršilni postopek vsaj preuranjen. Predlaga, da se ugovoru ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in predlog za izvršbo zavrže.

Upnik je podal odgovor na ugovor dolžnice, kateremu je predložil tudi pooblastilo za zastopanje za očeta, iz katerega je razvidno, da so navedbe v ugovoru neresnične. Ker dolžnica tudi priznava, da svojih obveznosti na podlagi izvršilnega naslova do upnika ni poravnala, predlaga zavrnitev ugovora.

Višje sodišče je o ugovoru dolžnice na podlagi določila člena 54/II ZIZ odločilo kot o pritožbi, pri čemer je ugotovilo, da pritožba ni utemeljena.

Iz pooblastila z dne 1.3.1999 izhaja, da je upnik za opravljanje pravdnih dejanj za izterjavo preživninskih obveznosti dolžnice pooblastil svojega očeta. Tudi v odgovoru na ugovor upnik izrecno odobrava vsa procesna dejanja očeta, opravljena v tem postopku, torej tudi pooblastitev odvetnice za vložitev predloga za izvršbo (81. člen ZPP), kar dokazuje, da je predlog za izvršbo vložila pooblaščena oseba, zaradi česar ni podana zatrjevana bistvena kršitev postopka iz 11. točke 2. odstavka 339. člena ZPP. Ker dolžnica drugih razlogov, ki preprečujejo izvršbo, v pritožbi ne uveljavlja, izpodbijani sklep o izvršbi pa tudi ne vsebuje kršitev iz 2. odstavka 350. člena ZPP, na katere je višje sodišče dolžno paziti po uradni dolžnosti, je sodišče druge stopnje pritožbo dolžnice na podlagi 2. odstavka 365. člena ZPP zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu.

Določbe ZPP je sodišče uporabilo na podlagi 15. člena ZIZ, ki v postopku izvršbe in zavarovanja napotuje na smiselno uporabo določb pravdnega postopka.

ZIZ člen 15,  15.  ZPP člen 339,  339/2,  339/2-11,  339,  339/2,  339/2-11.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.