VSL sklep Kp 1508/93
Sodna praksa višjih sodišč, 1993-12-07

kazensko materialno pravo - kazensko procesno pravo

poškodovanje tuje stvari - dejansko stanje

Ker iz policijske dokumentacije ne izhaja dovolj jasno, na kakšen način so bili zaseženi predmeti, na podlagi katerih je bilo izdelano strokovno mnenje, bo sodišče prve stopnje v ponovljenem postopku moralo zaslišati policista, ki je te predmete zasegel.

Pritožbi zagovornika obdolženega se ugodi in se izpodbijana sodba razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Z uvodoma navedeno sodbo je sodišče prve stopnje obdolženca spoznalo za krivega kaznivega dejanja poškodovanja tuje stvari po I. odst. 177. čl. KZ RS in mu izreklo denarno kazen v znesku 35.000,00 tolarjev.

Zoper sodbo se je pritožil obdolženčev zagovornik zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in bistvene kršitve določb kazenskega postopka. Predlaga razveljavitev sodbe in novo sojenje.

Sodišče prve stopnje se je pri svoji ugotovitvi, da je obdolženec storil očitano mu kaznivo dejanje, oprlo predvsem na rezultate mnenja Ministrstva za notranje zadeve, iz katerega izhaja, da so s primerjavo drobca laka, vzetega z vozila oškodovanca, laka, najdenega na ključih obdolženca in drobca laka, najdenega na robcu obdolženca, ugotovili, da gre za enako snov. Odolženec dejanje zanika in zatrjuje, da so mu navedene dokaze podtaknili, češ da se ga hočejo v delovni organizaciji znebiti, vodilni te pa naj bi imeli zveze na policijski postaji. Sodišče prve stopnje je tak obdolženčev zagovor zavrnilo izključno na podlagi njegove logične ocene. Sodišče druge stopnje pa meni, da bi ga sodišče prve stopnje le moralo preveriti, tudi z izvedbo dokazov, predvsem z zaslišanjem policista J. S., ki je vodil postopek in ki naj bi zasegel predmete, na podlagi katerih je bilo izdelano strokovno mnenje. V kazenskem spisu sploh ni bilo zapisnika o zasegu obdolženčevih hlač in robca, predložila ga je šele obramba, pa tudi iz te in druge policijske dokumentacije ne izhaja dovolj jasno, kdaj in kje ter na kakšen način so bili zaseženi predmeti, na podlagi katerih je bilo izdelano strokovno mnenje, predvsem to velja za drobec laka, za katerega se v strokovnem mnenju navaja, da je bil najden na robcu obdolženca. Iz potrdil o zasegu predmetov izhaja, da so vsi predmeti bili zaseženi obdolžencu na istem naslovu, Tržič), verjetno je to policijska postaja, čeprav je vprašanje, ali so obdolžencu tudi hlače bile zasežene na policijski postaji. Obdolženec zatrjuje, da naj bi policistu na policijski postaji pokazal svoje ključe, da takrat na njih ni bila vidna barva, da je potem policist s ključi odšel iz prostora in se kasneje vrnil, takrat pa je videl barvo na ključih. Da je policist s ključi obdolženca za nekaj časa odšel iz prostora, pa se nakazuje tudi iz izpovedbe oškodovanca, saj je (list 36) povedal, da mu je policist na policijski postaji prinesel pokazati ključe obdolženca in da je na njih videl barvo. Zaradi navedenih pomanjkljivosti bi sodišče prve stopnje moralo z zaslišanjem policista natančno ugotoviti kaj se je dogajalo na policijski postaji in na kakšen način ter kje in kdaj so bili zaseženi predmeti, na podlagi katerih je bilo izdelano strokovno mnenje. Sodišče druge stopnje je zato ugodilo pritožbi in sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

V novem sojenju bo moralo sodišče prve stopnje kot pričo zaslišati policista J. S., po potrebi pa tudi druge policiste, če so sodelovali pri zbiranju dokazov. Natančno bo moralo ugotoviti, kako so bili zbrani predmeti, predvsem drobci laka, na podlagi katerih je bilo izdelano strokovno mnenje, predvsem to velja za drobec laka, ki naj bi bil najden na robcu obdolženca. Raziskati bo potrebno tudi, kaj se je zgodilo s hlačami, ki so bile zasežene obdolžencu. Šele po tako dopolnjenem dokaznem postopku bo lahko sodišče prve stopnje z gotovostjo odločalo o tem, ali je obdolžencu dejanje dokazano ali ne.

ZKP člen 366,  366/1,  366/2,  366,  366/1,  366/2.  KZS člen 177,  177/1,  177,  177/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.