VSL sklep Kp 91/94
Sodna praksa višjih sodišč, 1994-02-22

umik zasebne tožbe - izostanek zasebnega tožilca z glavne obravnave

O glavni obravnavi je po 3. odst. 124. čl. ZKP potrebno obvestiti le pooblaščenca zasebnega tožilca, če ga le-ta ima. Izjema je le primer, ko hoče sodišče zasebnega tožilca zaslišati kot pričo.

Pritožba pooblaščenca zasebnega tožilca I. N. se zavrne kot neutemeljena.

Zasebni tožilec je dolžan obdolžencu povrniti stroške za odgovor na pritožbo, odmerjene na 3.755 (tri tisoč sedemstopetinpetdeset) tolarjev.

Z uvodoma navedenim sklepom je bilo po določilih II. odst. 409. čl. v zvezi z 58. čl. Zakona o kazenskem postopku odločeno, da se kazenski postopek zoper obdolženega C. N. zaradi kaznivega dejanja grdega ravnanja po I. odst. 65. čl. KZ RS ustavi, sodba Temeljnega sodišča v Ljubljani, enote v Domžalah, opr. št. ... v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani, opr. št. ... pa se razveljavi. Obenem pa je bilo tudi odločeno, da mora zasebni tožilec plačati stroške kazenskega postopka, potrebne izdatke obdolženca ter potrebne izdatke in nagrado njegove zagovornice.

Zoper takšen sklep se je pravočasno pritožil pooblaščenec zasebnega tožilca zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka in predlagal, naj pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

Zagovornica obdolženca je odgovorila na pritožbo in predlagala, naj se jo zavrne kot neutemeljeno ter priglasila stroške in sicer 100 točk za sestavo odgovora na pritožbo, 10 točk za obvestilo stranki ter 35 tolarjev za poštnino.

Pritožbeno sodišče nima nobenih pomislekov v pravilnost in zakonitost odločitve prvostopnega sodišča, da se kazenski postopek zoper obdolženega C. N. ustavi. Iz podatkov kazenskega spisa je namreč razvidno, da prvostopno sodišče na glavno obravnavo, razpisano za dne 8.11.1993, ni posebej povabilo zasebnega tožilca, pač pa le njegovega pooblaščenca. Po določilih 3. odst. 124. čl. Zakona o kazenskem postopku se v primeru, ko ima zasebni tožilec pooblaščenca, pisanje vroči samo pooblaščencu, ne pa tudi zasebnemu tožilcu, kar velja tudi za vabilo na glavno obravnavo, razen v izjemnem primeru, če je potrebno zasebnega tožilca zaslišati kot pričo. Sodišče je torej na glavno obravnavo v obravnavanem primeru pravilno povabilo samo pooblaščenca zasebnega tožilca. Takšen način vročanja je namreč sprejet tudi v sodno prakso. Pooblaščenec je prejel vabilo za glavno obravnavo dne 3.11.1993 in je o obravnavi obvestil tudi zasebnega tožilca, kot navaja sam v pritožbi. Nobenega dvoma torej ni, da je bil zasebni tožilec pravilno vabljen na glavno obravnavo preko svojega pooblaščenca in bi lahko v primeru upravičenega izostanka predlagal vrnitev v prejšnje stanje. Pooblaščenec je z dopisom, ki ga je sodišče prejelo dne 9.11.1993 zaprosil za preklic glavne obravnave. Iz poštnega žiga na ovojnici pa je razvidno, da je bil ta dopis poslan dne 8.11.1993 ob 18. uri, medtem ko je bila obravnava razpisana istega dne za ob 8.30 uri in tako prvostopno sodišče te prošnje nikakor ni moglo upoštevati. Ker glavna obravnava ni bila preklicana, bi se je moral udeležiti vsaj pooblaščenec zasebnega tožilca, ki v smislu določila 1. odst. 65. čl. Zakona o kazenskem postopku opravlja procesna dejanja v imenu zasebnega tožilca. V primeru, če se obravnave udeleži pooblaščenec, izostanek zasebnega tožilca nima za posledico domneve o umiku zasebne tožbe v skladu z določili 58. čl. istega zakona. Ker pa pooblaščenec v svoji pritožbi ne navaja razlogov zakaj se sam ni udeležil glavne obravnave, se njegova pritožba tudi ne more šteti kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Zato je odločitev prvostopnega sodišča o ustavitvi kazenskega postopka pravilna, pritožba pooblaščenca zoper takšno odločitev pa ni mogla uspeti.

Ker zasebni tožilec s pritožbo ni uspel, je dolžan obdolžencu povrniti stroške pritožbenega postopka, in sicer nagrado njegovi zagovornici za odgovor na pritožbo, ki jo je pritožbeno sodišče odmerilo v skladu z veljavno odvetniško tarifo pri čemer je priznalo za sestavo odgovora na pritožbo 60 točk v vrednosti točke 62 tolarjev ter 35 tolarjev za poštnino, kar skupaj znese 3.755 tolarjev.

ZKP člen 58,  65,  65/1,  124,  124/3,  58,  65,  65/1,  124,  124/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.