VSL sodba Kp 1171/93
Sodna praksa višjih sodišč, 1993-11-16

Obdolžencu, ki je bil zaradi kaznivih dejanj z elementi nasilja že trikrat obsojen, je bila izrečena pogojna obsodba, ker je bil v obravnavanem primeru s strani oškodovanca izzvan, pa tudi fizičen napad ni imel intenzivnejših oblik in je bil brez posledic za oškodovančevo zdravje. Pritožba javnega tožilca, ki je predlagal kazen zapora, je sodišče druge stopnje zavrnilo.

Pritožba javnega tožilca se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Z uvodoma navedeno sodbo je bil obd. spoznan za krivega kaznivega dejanja nasilniškega obnašanja po I. odst. 222. čl. KZ RS. Izrečena mu je bila pogojna obsodba, v tej pa določena kazen štirih mesecev zapora s preizkusno dobo treh let.

Sodbo sodišča prve stopnje izpodbija javni tožilec zaradi kazenske sankcije, predlaga pa izrek kazni zapora.

Drži sicer, da je bil obtoženec doslej že trikrat obsojen zaradi kaznivih dejanj z elementi nasilja (kaznivo dejanje po čl. 222/1, 177/1 in 54/2 KZ RS), vendar pa sodišče druge stopnje meni, da ob upoštevanju okoliščin v katerih je storil zdaj obravnavano kaznivo dejanje, ko je vpogledalo tudi spise, zaradi katerih je bil obdolženec že pravnomočno obsojen, vendarle ne gre za takšne okoliščine, ki pogojne obsodbe ne bi dopuščale. Sprejeta je ocena, da je oškodovanec obdolženca izzval s tem, ko je podcenjevalno in žaljivo govoril o njegovem stricu, za katerega obdolženec trdi, da je nanj navezan. Oškodovanca se je res fizično lotil s tem, da ga je trikrat udaril po raznih delih glave, vendar pa kot pravilno ocenjuje sodišče prve stopnje udarci niso bili močni in oškodovanec sam pove, da zdravniške pomoči ni iskal, ker je imel le majhno ranico na ustnici, drugih poškodb pa ne in tudi kakšnih bolečin ni trpel. Po drugi strani pa je sodišče prve stopnje prav storilo, da je pri odločanju o kazenski sankciji pogojne obsodbe upoštevalo, da se je obdolženec življenjsko začel urejati. Kot elektromehanik je ustanovil s sorodnico obrtno dejavnost popravljanja gospodinjskih aparatov. Iz vpogleda v spise iz prejšnjih obsodb je razvidno, da je v gostinskih lokalih ali pa v družbi prišel v konfliktne situacije, vedno pa je bil pod vplivom alkohola, ko se ne obvladuje. Po oceni sodišča druge stopnje pa je glede na okoliščine, v katerih je bilo dejanje storjeno in vzroke, iz katerih se je obdolženec spozabil nad oškodovancem, treba oceniti, da je oškodovanec pretežno sam kriv s predhodnim neprimernim govorjenjem o obdolženčevem stricu, da je prišlo do konfliktne situacije. Daljša preizkusna doba treh let, ki jo je sodišče določilo v pogojni obsodbi, pa bo pokazala, ali je obdolženec pripravljen, da se bolj kontrolira tudi v situacijah, ki mu ne odgovarjajo in kjer se čuti do določene mere prizadetega, ko zatrjuje, da je bil v navedenem obdobju sposoben le slabšega obvladovanja zaradi osebnih težav, ki jih zdaj ne bi imel več.

Sodišče druge stopnje je zato ocenilo, da so podani pogoji za pogojno obsodbo, v tej je tudi ustrezna določena kazen štirih mesecev zapora, pa tudi daljša preizkusna doba, zato je pritožbo javnega tožilca kot neutemeljeno zavrnilo.

KZS člen 222,  222/1,  222,  222/1.  KZJ člen 52,  52/1,  53,  53/1,  53/4,  52,  52/1,  53,  53/1,  53/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.