VSL sklep I Cp 2363/93
Sodna praksa višjih sodišč, 1993-12-23

stanovanjsko najemno razmerje - javni pravobranilec kot zakoniti zastopnik družbeno politične skupnosti

Stanovanjsko najemno razmerje je vrsta obligacijskega razmerja in s tem premoženjsko pravnega razmerja. V sporu iz takšnega razmerja zastopa družbeno politično skupnost javni pravobranilec.

Ob reševanju pritožbe se po uradni dolžnosti sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (tč. II. izreka) razveljavi in se zadeva v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je zavrglo kot nedopusten ugovor javnega pravobranilca, ugovor dolžnika pa je kot neutemeljen zavrnilo. Zoper sklep v odločitvi o zavrnitvi ugovora dolžnika (čl. 365/I Zakona o pravdnem postopku - Ur. l. SFRJ št. 4/77 - 29/90 - v nadaljnjem besedilu ZPP) vlaga pritožbo dolžnik, predlaga njegovo razveljavitev, ugoditev ugovoru dolžnika ter razveljavitev sklepa o izvršbi. Sodišče je dovolilo izvršbo z nalogom dolžniku, da upniku izroči dvosobno stanovanje standardne izvedbe. Izvršilni naslov pa določa, da je dolžnik dolžan dodeliti upniku stanovanje. Izročitev pa pomeni drugo kot dodelitev. Dolžnik je upniku že večkrat ponudil drugo stanovanje, vendar si upnik vsakokrat izmišljuje nove razloge, zaradi katerih stanovanja ne sprejme. Stanovanje v Ulici Bratov Učakar si je upnik ogledal. Namesto da bi prevzel ponujeno izpolnitev, je vložil izvršbo. Ponujeno stanovanje presega vse normative in standarde za socialna stanovanja, za katere bi se upnik lahko potegoval. Upnik živi sam. Uporaba čl. 54. Zakona o izvršilnem postopku (Ur. l. SFRJ št. 20/78 - 27/90 - v nadaljnjem besedilu ZIP) ni bila pravilna.

Bistveno je to, ali je terjatev bila izpolnjena ali ne, o tem pa bi moralo odločati izvršilno sodišče.

V odgovoru na pritožbo predlaga upnik zavrnitev pritožbe kot neutemeljene.

Ob reševanju pritožbe je sodišče druge stopnje po uradni dolžnosti razveljavilo sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu.

Po čl. 2. Zakona o javnem pravobranilstvu (Ur. l. SRS št. 19/76, 31/84 in 5/91) zastopa javni pravobranilec pred sodišči družbeno politično skupnost glede njenih premoženjskih pravic in koristi.

Terjatev (tč. 1. čl. 15. ZIP), ki jo upnik uveljavlja v tem izvršilnem postopku, je dodelitev dvosobnega stanovanja standardne izvedbe na območju mesta Ljubljane. Dodelitev stanovanja vsebinsko pomeni izročiti z odločbo stanovanje v uporabo. Ker pa gre za postopek, sprožen po uveljavitvi Stanovanjskega zakona (Ur. l. RS št.

18. in 19/91-I - v nadaljnjem besedilu SZ) predstavlja upnikova terjatev po izvršilnem naslovu obveznost dolžnika, da mu odda oziroma dodeli v izvršilnem naslovu opisano stanovanje. Stanovanjsko najemno razmerje, ki bo pri tem nastalo, pa je, po oceni pritožbenega sodišča, po svoji vsebini premoženjsko-pravno razmerje. Gre namreč za razmerje iz izvrševanja pravic in obveznosti, ki jih imajo fizične in pravne osebe med seboj oziroma v pogledu stvari. Stanovanjsko najemno razmerje je zgolj vrsta obveznostnega (obligacijskega) pravnega razmerja. Terjatev v izvršbi se torej nanaša na premoženjske pravice, kar zahteva obvezno zastopanje dolžnika kot družbeno-politične skupnosti po javnem pravobranilcu. Ker dolžnika v postopku ni zastopal zakoniti zastopnik - javni pravobranilec, je v posledici podana bistvena kršitev določb postopka iz 10. tč. II. odst. 354. čl.

ZPP v zvezi s čl. 14. ZIP. Gre za absolutno kršitev določb postopka, na katero pazi sodišče druge stopnje po uradni dolžnosti (čl. 365/2 ZPP). Sankcija je razveljavitev sklepa prve stopnje v izpodbijanem delu in vrnitev zadeve v tem obsegu sodišču prve stopnje v nov postopek (3. tč. 380. čl. ZPP).

V novem postopku naj sodišče odloči brez procesnih kršitev. Glede same terjatve po izvršilnem naslovu pa gre omeniti, da ne zadostuje upniku zgolj ponuditi drugo stanovanje. Dolžnik je upniku dolžan oddati oziroma dodeliti stanovanje, določeno v izvršilnem naslovu.

Šele potem bo mogoče govoriti o upniški zamudi ali celo o spolnitvi obveznosti po izvršilnem naslovu v smislu tč. 8. čl. 50. ZIP.

Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, ker ti stroški niso bili zaznamovani.

Določila ZIP in ZPP so uporabljena na podlagi čl. 4/1 Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Ur. l. RS št. 1/91-I).

ZPP (1977) člen 354,  354/2-10,  354,  354/2-10.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.