VSL sodba Kp 839/93
Sodna praksa višjih sodišč, 1993-11-10

Kazniva dejanja, za katera je v zakonu predpisana denarna kazen ali zapor do šestih mesecev, je moč že zaradi tega opredeliti kot družbeno manj nevarna dejanja, za kakršna sme sodišče storilcu izreči pogojno obsodbo. Skrb za sedem mladoletnih otrok in nezaposleno ženo je okoliščina, ki opravičuje pričakovanje, da bo pri obdolžencu namen kaznovanja dosežen tudi s pogojno obsodbo.

Pritožbi zagovornice se ugodi in se izpodbijana sodba pod II. v odločbi o kazni spremeni tako, da se obdolženemu J. P. po čl. 52 KZ SFRJ v zvezi s čl. 4 Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Ur. l.

RS 1/91) izreče pogojna obsodba, v kateri se mu upoštevaje sodbo Temeljnega sodišča v x, enote v y, v zvezi s sodbo in sklepom Višjega sodišča v x, s katero je bil obsojeni spoznan za krivega pod tč. 1. kaznivega dejanja ogrožanja z nevarnim orodjem pri prepiru po čl. 56 KZ RS, pod tč. 3. kaznivega dejanja ogrožanja varnosti po I. odst. 64. čl. KZ RS, pod tč. 4. kaznivega dejanja žaljive obdolžitve po I. odst. 108. čl. KZ RS, pod tč. 5. kaznivega dejanja razžalitve po I. odst. 106. čl. KZ RS in pod tč. 6. kaznivega dejanja ogrožanja varnosti po I. odst. 64. čl.

KZ RS, določijo posamezne kazni za kazniva dejanja: pod tč. 1. po čl. 56 KZ RS 15 dni zapora, pod tč. 3. po I. odst. 54. čl. KZ RS 15 dni zapora, pod tč. 4. po I. odst. 108. čl. KZ RS 15 dni zapora, pod tč. 5. po I. odst. 106. čl. KZ RS 15 dni zapora in pod tč. 6. po I.

odst. 64. čl. KZ RS 15 dni zapora, nakar se obdolžencu po 3. tč. II.

odst. 48. čl. KZ SFRJ določi enotna kazen 1 (en) mesec in 15 (petnajst) dni zapora, določena kazen pa se ne bo izvršila, če obdolženec v roku treh let ne bo storil novega kaznivega dejanja.

Z uvodoma navedeno sodbo sodišča prve stopnje je bil imenovani obdolženec iz razloga po 3. tč. 350. čl. ZKP oproščen obtožbe kaznivega dejanja po čl. 209/I KZ RS. S stroški kazenskega postopka, ki odpadejo na oprostilni del sodbe, je bil obremenjen proračun.

Z isto sodbo so bile obdolžencu določene posamezne kazni ter nato izrečena enotna kazen za dejanja, katerih je bil pravnomočno spoznan za krivega s sodbo Temeljnega sodišča v x, enote v y, v zvezi s sodbo in sklepom Višjega sodišča v x Za ta kazniva dejanja, navedena v citirani sodbi pod tč. 1., 3., 4., 5. in 6. so bile obdolžencu določene posamezne kazni po 15 dni zapora, nato pa mu je bila izrečena enotna kazen dva meseca zapora. Obdolžencu je bilo naloženo tudi plačilo stroškov kazenskega postopka.

Proti obsodilnemu delu sodbe se pritožuje zagovornica, in sicer zaradi odločbe o kazni in predlaga, da se izpodbijana sodba spremeni tako, da se obdolžencu namesto kazni zapora izreče pogojno obsodbo.

Kazniva dejanja, za katera so bile obdolžencu s sedaj izpodbijano sodbo določene posamezne kazni ter nato izrečena enotna kazen, so bila storjena v letu 1990 ter aprila in maja 1991. Tako je od nekaterih dejanj preteklo že več kot tri leta, od dveh dejanj pa tudi že več kot dve leti. Glede na takšno odmaknjenost dogodkov in pa ob upoštevanju, da mora obdolženec skrbeti in preživljati sedem mladoletnih otrok in ženo, ki ni zaposlena, je vendarle treba obdolžencu dati še eno možnost, da postane strpnejši do sosedov in da spore s sosedi rešuje na drug način in ne s kaznivimi dejanji, kot v obravnavanih primerih. Glede na kazni, ki so za posamezna dejanja predpisane v zakonu, je obdolženčevo ravnanje v opisanih primerih vendarle moč opredeliti kot družbeno manj nevarna dejanja, za kakršna sme sodišče storilcu izreči pogojno obsodbo. Glede na obdolženčevo skrb za številno družino pa je tudi mogoče pričakovati, da bo pri njem namen kaznovanja dosežen tudi s pogojno obsodbo, ki pa bo lahko preklicana, če bo obdolženec v preizkusni dobi treh let storil novo kaznivo dejanje.

Glede na navedeno je bilo utemeljeni pritožbi zagovornice treba ugoditi ter obdolžencu namesto kazni izreči pogojno obsodbo. V pogojni obsodbi določene posamezne ter enotna kazen so primerne vsem okoliščinam, ki vplivajo na odmero kazni ter so navedene tudi že v sodbi sodišča prve stopnje.

KZJ člen 51,  53,  53/4,  51,  53,  53/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.