TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 118/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi v predlogu opisane okoliščine lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, na katerem je tožeča stranka kot pravosodna svetovalka zaposlena že več kot sedemnajst let, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni videz nepristranskosti).

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Ptuju je v teku pravdna zadeva zaradi plačila med navedenima tožečo in toženo stranko.

2. Okrajno sodišče na Ptuju je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Tožeča stranka je na Okrajnem sodišču na Ptuju zaposlena že sedemnajst let kot višja svetovalka v pravosodju in se pri delu redno srečuje s sodniki tega sodišča, saj gre za manjše sodišče. Predlaga, naj se kot krajevno pristojno sodišče določi ali Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici ali Okrajno sodišče v Mariboru.

4. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Mednje v smislu navedene zakonske določbe štejemo tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi v predlogu opisane okoliščine lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, na katerem je tožeča stranka kot pravosodna svetovalka zaposlena že več kot sedemnajst let, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni videz nepristranskosti).

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in določilo kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Iz sodne prakse Vrhovnega sodišča RS izhaja, da je razlog za prenos pristojnosti zaposlitev na manjšem sodišču, na katerem je manjše število zaposlenih in tako med njimi večja stopnja povezanosti oziroma poznanstva: glej na primer sklepe I R 191/2021 z dne 15. 12. 2021, I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017, I R 10/2017 z dne 2. 2. 2017, I R 81/2017 z dne 22. 6. 2017, I R 131/2016 z dne 22. 12. 2016, I R 127/2016 z dne 22. 12. 2016 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 111/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Čeprav predlagateljica ni zaposlena pri pristojnem sodišču, Vrhovno sodišče zaradi dejstev, da je zaposlena pri sodišču, ki deluje v isti zgradbi kot pristojno sodišče in da se dnevno (službeno in družbeno) srečuje s sodniki pristojnega sodišča, ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je predlog za prenos pristojnosti utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Predlagateljica (ki predlog vlaga skupaj z nasprotnim udeležencem) je sodnica Okrajnega sodišča v Kranju, ki se nahaja v isti stavbi kot družinski oddelek Okrožnega sodišča v Kranju. Ker gre za manjše sodišče, se sodniki obeh sodišč dnevno srečujejo, med njimi pa obstajajo tudi kolegialne vezi. Predlagateljica sama v nepristranskost kolegov ne dvomi, a s predlagateljem menita, da je iz navedenih razlogov podan utemeljen razlog za prenos krajevne pristojnosti zaradi zagotovitve videza nepristranskosti sodišča.

3. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

4. Čeprav predlagateljica ni zaposlena pri pristojnem sodišču, Vrhovno sodišče zaradi dejstev, da je zaposlena pri sodišču, ki deluje v isti zgradbi kot pristojno sodišče in da se dnevno (službeno in družbeno) srečuje s sodniki pristojnega sodišča, ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je predlog za prenos pristojnosti utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 67. člena ZPP predlogu ugodilo ter sojenje v tej zadevi preneslo na Okrožno sodišče v Ljubljani.

Enako Sklep VS RS I R 148/2020 z dne 9. 10. 2020 in i R 29/2022 z dne 6. 4. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 121/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezaupanje v delo sodišča - videz nepristranskosti - zavrnitev predloga

Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat zapolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so običajno personalne povezave strank, ki zajemajo vse sodnike tega sodišča.

Dolžnica takšnih okoliščin ne zatrjuje, marveč izraža zgolj subjektivno nezaupanje v sodišče. Takšen predlog je pavšalen in ne utemeljuje prenosa pristojnosti po 67. členu ZPP.

1. V izvršilni zadevi Okrajnega sodišča v Domžalah je dolžnica predlagala prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Sklicuje se na 73. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Izraža resen in utemeljen dvom v nepristranskost Okrajnega sodišča v Domžalah, saj ima s tem sodiščem izredno veliko negativnih izkušenj. Tudi v aktualni zadevi že prihaja do bistvenih procesnih kršitev.

3. Dolžnica se sicer sklicuje na 73. člen ZPP, ki ureja postopek izločitve sodnika. Po vsebini pa predlaga prenos pristojnosti, kar ustreza predlogu po 67. členu ZPP. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat zapolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so običajno personalne povezave strank, ki zajemajo vse sodnike tega sodišča.

5. Dolžnica takšnih okoliščin ne zatrjuje, marveč izraža zgolj subjektivno nezaupanje v sodišče. Takšen predlog je pavšalen in ne utemeljuje prenosa pristojnosti po 67. členu ZPP.

6. Dolžnica še trdi, da se v postopku dogajajo bistvene kršitve postopka. Odpravi morebitnih kršitev pa je namenjen sistem pravnih sredstev, ne pa institut prenosa pristojnosti.

7. Neutemeljen predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 122/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-30

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - subjektivna nepristranskost sodnika in objektivna nepristranskost sodišča

V konkretnem primeru je toženka sodnica Okrožnega sodišča v Kopru, ki je bila nedavno nazaj sodnica Okrajnega sodišča v Kopru. Obe sodišči se nahajata na istem naslovu, tako da se sodniki okrajnega in okrožnega sodišča redno srečujejo kot sodelavci, kar lahko utemeljuje dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, katerega sodnica je bila do nedavnega tudi toženka stranka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Piranu.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kopru je v teku pravda, v kateri tožnik od toženke zahteva plačilo odškodnine za dejanja, ki jih je opravila kot sodnica Okrajnega sodišča v Kopru.

2. Okrajno sodišče je na Vrhovno sodišče podalo predlog za delegacijo krajevne pristojnosti, ki ga je v tožbi podal tudi tožnik. Pojasnjuje, da je bila toženka do nedavnega okrajna sodnica na Okrajnem sodišču v Kopru (sedaj je okrožna sodnica Okrožnega sodišča v Kopru), zato so z njo delale in se srečevale vse sodnice navedenega okrajnega sodišča.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek (razlog ekonomičnosti), ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Med druge tehtne razloge v smislu citirane zakonske določbe spada zahteva po nepristranskosti sodišča, v povezavi z zunanjim videzom nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča do udeležencev postopka in do javnosti. Dvom o nepristranskosti posameznega sodnika je namreč lahko razlog za izločitev sodnika po 70. členu ZPP in ne za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Razlogi za slednjo morajo tudi po sodni praksi Vrhovnega sodišča zadevati celotno sodišče in ne le sodečega sodnika.

6. V konkretnem primeru je toženka sodnica Okrožnega sodišča v Kopru, ki je bila nedavno nazaj sodnica Okrajnega sodišča v Kopru. Obe sodišči se nahajata na istem naslovu, tako da se sodniki okrajnega in okrožnega sodišča redno srečujejo kot sodelavci, kar lahko utemeljuje dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, katerega sodnica je bila do nedavnega tudi toženka stranka.

Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Piranu.

Betetto, Nina v: Pravdni postopek s komentarjem, 1. knjiga, Uradni list RS in GV Založba, Ljubljana, 2005, str. 291. Glej tudi sklepe VSRS, npr: I R 73/2021 z dne 18. 8. 2021, I R 22/2022 z dne 18. 5. 2022, I R 78/2023 z dne 24. 5. 2023.

Primerjaj: sklep Vrhovnega sodišča I R 88/2007 z dne 14. 6. 2007.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 113/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje stranke z uslužbencem sodišča - manjše sodišče - narava postopka - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je zakonita zastopnica mladoletnih strank v postopku zaposlena na sodišču, pred katerim teče izvršilni postopek, sama po sebi še ne utemeljuje prenosa pristojnosti. Vendar pa Vrhovno sodišče ocenjuje, da ta okoliščina v povezavi s tem, da gre za manjše sodišče ter za občutljivo izvršilno zadevo s področja družinskih razmerij, predstavlja tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče, saj utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. V izvršilni zadevi zaradi izterjave preživnine je Okrajno sodišče v Piranu podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navaja, da je zakonita zastopnica mladoletnih upnikov zaposlena na Okrajnem sodišču v Piranu kot vpisničarka na zemljiški knjigi. To dejstvo je sodišče ob izdaji sklepa o izvršbi, ki se že izvršuje, spregledalo. Ker gre za manjše sodišče (5 sodnikov in 24 javnih uslužbencev), ki imajo vsakodnevne stike, meni, da bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, zato predlaga naj Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V skladu z ustaljeno sodno prakso so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi objektivno gledano lahko omajale zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Okoliščina, da je zakonita zastopnica mladoletnih strank v postopku zaposlena na sodišču, pred katerim teče izvršilni postopek, sama po sebi še ne utemeljuje prenosa pristojnosti. Vendar pa Vrhovno sodišče ocenjuje, da ta okoliščina v povezavi s tem, da gre za manjše sodišče ter za občutljivo izvršilno zadevo s področja družinskih razmerij, predstavlja tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče, saj utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja. Vrhovno sodišče je zato predlogu Okrajnega sodišča v Piranu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kopru, ki je glede na prebivališče strank postopka najbližje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 148/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-18

pritožba - laična pritožba - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost stranke - zavrženje pritožbe

Po določbi druge povedi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu s to določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

1. Z izpodbijanim sklepom je Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) na podlagi prvega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot prepozno zavrglo tožnikovo pritožbo zoper sklep Upravnega sodišča I U 1678/2022-15(k) z dne 21. 3. 2025, s katerim je to zavrglo njegov predlog za oprostitev plačila sodne takse (I. točka izreka). Kot neutemeljen pa je na podlagi 24. člena ZUS-1 zavrnilo tožnikov predlog za vrnitev v prejšnje stanje (II. točka izreka).

2. Zoper v uvodu navedeni sklep Upravnega sodišča je tožnik (v nadaljevanju pritožnik) sam vložil pritožbo.

4. Po določbi druge povedi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu s to določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (v nadaljevanju Vrhovno sodišče) pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

5. Z obravnavanim pogojem in posledicami njegove neizpolnitve je bil pritožnik seznanjen že v pravnem pouku izpodbijanega sklepa, kljub temu pa je pritožbo vložil sam. V njej ni ne zatrjeval ne izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Iz sodnega spisa pa je razvidno, da je Upravno sodišče 15. 7. 2025 pri Ministrstvu za pravosodje kot upravljavcu uradne evidence oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom preverilo, ali je pritožnik v njej evidentiran. Ugotovilo je, da ni.

Vrhovno sodišče zato pritožnika ni ponovno pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje v drugi povedi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 zahtevanega pogoja.

6. Po četrtem odstavku 343. člena ZPP, ki se po prvem odstavku 22. člena ZUS-1 uporablja, če ZUS-1 ne določa drugače, pritožba ni dovoljena, če jo vloži oseba, ki te pravice nima.

7. Glede na obrazloženo je Vrhovno sodišče pritožbo zavrglo na podlagi 1. točke 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Na primer zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 57/2015, I Up 76/2018, I Up 204/2022, I Up 12/2023, I Up 128/2024, I Up 199/2024 in druge.

Enako izhaja tudi iz drugih tožnikovih zadev pri Vrhovnem sodišču, npr. I Up 203/2023.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 289/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-24

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - pridržanje duševnega bolnika - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je osebo zadržalo na zdravljenju na oddelku pod posebnim nadzorom Psihiatrične klinike v Ljubljani, najdlje do vključno 11. 7. 2025.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbo odvetnika zadržane osebe zavrnilo ter sklep potrdilo.

3. Podlaga takšne odločitve so ugotovitve, da ima pridržana oseba rezidualno obliko shizofrenije, zaradi česar je njena presoja realnosti hudo motena. Oseba si je zato nevarna (je dezorientirana, na primer v samih spodnjicah hodi po avtocesti, ustavlja tovornjake itd.). Nevarnosti ni mogoče odvrniti z drugimi milejšimi oblikami pomoči.

4. Odvetnik pridržane osebe vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

‒ Ali je zavračanje zdravljenja mogoče a priori šteti za ogrožanje zdravja v smislu prve alineje prvega odstavka 39. člena ZDZdr?

‒ Ali mora sodišče pri odločanju upoštevati voljo nasprotnega udeleženca, če jo je ta sposoben izraziti?

‒ Ali mora sodišče ugotoviti in v sklepu konkretno obrazložiti, ali se nasprotni udeleženec svojega duševnega stanja v dejanskih prvinah zaveda ali se ne zaveda?

‒ Ali bi sodišče moralo zaslišati policiste in reševalce v zvezi z ugotovitvijo sodišč ogrožanja zdravja in življenja drugih udeležencev v prometu?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367. a člena ZPP niso izpolnjene, očitek odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča ni utemeljen in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep II DoR 280/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

zadržanje na zdravljenju v oddelku pod posebnim nadzorom brez privolitve - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 20. 6. 2025 odločilo, da se udeleženka zadrži na zdravljenju na oddelku pod posebnim nadzorom psihiatrične klinike v Ljubljani, najdlje do 11. 7. 2025.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo udeleženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Udeleženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

4. Ali mora sodišče po uradni dolžnosti angažirati izvedenca ustrezne stroke (specialist fizikalne in rehabilitacijske medicine ali ortoped) za ugotovitev pokretnosti nasprotne udeleženke?

5. Ali lahko sodišče pokretnost nasprotne udeleženke samo ugotovi?

6. Ali lahko sodišče pokretnost nasprotne udeleženke ugotovi s pomočjo izvedenske specialistke psihiatrične stroke?

8. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

9. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

10. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 53, 39

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.