TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 1/2026-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - nedovoljen predlog - prepozen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V skladu s tretjim odstavkom 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema od navedenega pravila velja v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Tožnik ne zatrjuje niti ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Poleg tega je predlog vložen prepozno. Po prvem odstavku 367. b člena ZPP mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča prve stopnje. Iz tožnikove vloge je razvidno, da je sodbo sodišča druge stopnje prejel 9. 6. 2025, svojo vlogo pa je predložil vrhovnemu sodišču 5. 1. 2026.

1. Tožnik je na vrhovno sodišče naslovil vlogo, označeno kot revizija, ki jo je vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 189/2025 z dne 4. 6. 2025. Iz vloge je razbrati, da je bil pravnomočno zavrnjen njegov zahtevek zoper toženko zaradi diskriminacije pri zaposlovanju. V vlogi navaja, da so mu bile kršene ustavne pravice, da so mu sodišča odrekla pravično sojenje, smiselno pa tudi, da dejansko stanje ni bilo pravilno ugotovljeno.

3. V skladu s tretjim odstavkom 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema od navedenega pravila velja v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Tožnik ne zatrjuje niti ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Poleg tega je predlog vložen prepozno. Po prvem odstavku 367. b člena ZPP mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča prve stopnje. Iz tožnikove vloge je razvidno, da je sodbo sodišča druge stopnje prejel 9. 6. 2025, svojo vlogo pa je predložil vrhovnemu sodišču 5. 1. 2026.

4. Ker tožnik predlogu za dopustitev revizije ni priložil dokaza o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP in ker je bil predlog tudi prepozen, ga je sodišče na podlagi 367. č člena ZPP in na podlagi prvega odstavka 374. člena ZPP zavrglo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 367b, 367b/1, 367č, 374, 374/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 468/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

postulacijska sposobnost - nedovoljen predlog - pooblaščenec, ki ni odvetnik - nekdanji odvetnik kot pooblaščenec v postopku z revizijo - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožnik predloga ni vložil po zakonitem zastopniku, temveč pooblaščencu, ki ni (več) odvetnik. Četudi ima pooblaščenec pravno izobrazbo in opravljen izpit, ki je ekvivalent pravniškemu državnemu izpitu, o čemer prilaga potrdilo, to v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi ne zadošča.

1. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik po svojem pooblaščencu, A. A., univ. dipl. iur., vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama (oziroma po zakonitem zastopniku) pa le, če ima opravljen pravniški državni izpit (tretji v zvezi s četrtim odstavkom 86. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)).

4. Tožnik predloga ni vložil po zakonitem zastopniku, temveč pooblaščencu, ki ni (več) odvetnik. Četudi ima pooblaščenec pravno izobrazbo in opravljen izpit, ki je ekvivalent pravniškemu državnemu izpitu, o čemer prilaga potrdilo, to v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi ne zadošča.

5. Tožnik torej ne izkazuje ustrezne postulacijske sposobnosti, zato je predlog nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 91, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X Ips 25/2025-56
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-25

UPRS (zunanji oddelek v Celju) Sodba IV U 89/2023-40

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Andrej Kmecl, mag. Jonika Marflak Trontelj, Nataša Smrekar

gradbeno dovoljenje - državna cesta - razlastitev - svetovalno mnenje Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) - prekinitev postopka

Evropsko sodišče za človekove pravice se zaprosi za svetovalno mnenje v zvezi z razlago 1. člena Protokola št. 1. k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede zahtev učinkovitega varstva lastninske pravice v postopkih odločanja o izdaji gradbenega dovoljenja za gradnjo državne ceste še pred razlastitvijo lastnika nepremičnine, po kateri bo taka cesta potekala.

I. Evropsko sodišče za človekove pravice se zaprosi za svetovalno mnenje v zvezi z razlago 1. člena Protokola št. 1. k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede zahtev učinkovitega varstva lastninske pravice v postopkih odločanja o izdaji gradbenega dovoljenja za gradnjo državne ceste še pred razlastitvijo lastnika nepremičnine, po kateri bo taka cesta potekala.

II. Postopek se prekine do prejema svetovalnega mnenja.

1. Tako kot Evropsko sodišče za človekove pravice (v nadaljevanju ESČP) mora tudi Vrhovno sodišče preveriti, ali način razlage in uporabe domače zakonodaje prinaša posledice, ki so skladne z načeli Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju EKČP, sodba v zadevi Belvedere Alberghiera S.r.l. proti Italiji, št. 31524/96, 60. odstavek). V zvezi s pravilno razlago EKČP Vrhovno sodišče zato želi odgovor na vprašanje, ali z vidika varstva, ki ga lastniku zagotavlja 1. člen Protokola št. 1, pri gradnji državnih cest vselej zadošča že možnost, da lastnik pridobi za dejansko razlaščeno nepremičnino denarno odškodnino, ali pa mu mora biti zagotovljeno tudi varstvo pred posegi v njegovo lastnino vse dotlej, dokler o razlastitvi ni pravnomočno odločeno.

2. Pridobljeno svetovalno mnenje bo Vrhovnemu sodišču omogočilo, da po seznanitvi z načelnimi pravnimi stališči ESČP glede navedenih človekovih pravic, bodisi sprejme ustrezno razlago zakonov, ki bi odstopila od dosedanje prakse oziroma, da se z dodatnimi argumenti glede ustavnosti zakonov obrne na Ustavno sodišče, če ne bo na podlagi prejetega svetovalnega mnenja ESČP reagiral že zakonodajalec. Glede na vsebino bo ta razjasnitev omogočila tako razrešitev obravnavane zadeve kot ustrezno varstvo človekovih pravic v številnih temu podobnih primerih.

3. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče sklenilo, da na podlagi Protokola št. 16 ESČP zaprosi za svetovalno mnenje. Ob tem je prekinilo svoj postopek odločanja ob analogni uporabi 113.a člena Zakona o sodiščih.

Protokol 1 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin - člen 1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 430/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

vznemirjanje lastninske pravice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica zahteva, da jo toženec preneha vznemirjati pri izvrševanju lastninske pravice na nepremičnini parc. št. 91 in preneha ovirati nemoteno uporabo javnega dobra na nepremičnini parc. št. 88, obe k. o. .... Revizijsko je sporen samo zahodni del parc. št. 91.

2. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora v roku 15 dni na svoje stroške z nepremičnin parc. št. 88 in 91, obe k. o. ..., last tožnice, odstraniti 14 lesenih stebrov, 32 železnih stebrov, 13 belih PVC stebrov, 3 črne PVC stebre in 160 metrov električne ograje ter ovce, rezervne stebre in salonitno kritino (I. točka izreka); in mu prepovedalo, da v bodoče posega ter s takimi in podobnimi ravnanji vznemirja tožnico v mirni uporabi navedenih nepremičnin (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek utemeljen samo glede parc. št. 91, k. o. ... Sicer je tožbeni zahtevek (ki se nanaša na parc. št. 88, k. o. ...) zavrnilo. Posledično je spremenilo tudi odločitev o stroških postopka. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženec predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali sta sodišči zagrešili bistveno kršitev določb Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP (prvega odstavka 180. člena ZPP) glede določenosti/jasnosti in posledično izvršljivosti tožbenega zahtevka; (2) ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta za podlago tožbenemu zahtevku uporabili določilo 99. namesto 92. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ); in (3) ali sta sodišči pravilno uporabili 99. člen SPZ oziroma ali sta pravilno presodili, da sporni poseg na nepremičnini parc. št. 91 v okoliščinah konkretnega primera sploh pomeni oviro pri izvrševanju lastninske pravice oziroma protipravno vznemirjanje lastninske pravice tožnice.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 453/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev skupnega premoženja - zunajzakonska skupnost - skupno premoženje - pravica do izjave - razporeditev dokaznega bremena - premoženje, pridobljeno z delom - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je v sporu - v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za revizijo - zatrjevala, da sta s tožencem v času zunajzakonske skupnosti kupila nepremičnino. Zahtevala je ugotovitev, da slednja sodi v njuno skupno premoženje.

2. Sodišče prve stopnje je ta zahtevek zavrnilo. Menilo je, da nepremičnina ni bila pridobljena s sredstvi, ustvarjenimi z delom, poleg tega pa stranki niti nista bili v zunajzakonski skupnosti.

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo v tem delu zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Ali sta sodišči prve in druge stopnje, s tem ko se v odločbah nista opredelili do navedb tožnice, slednji kršili pravico do izjave v postopku po 5. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) ter posledično zakrivili kršitev procesnih določb v skladu z 8. točko 339. člena ZPP ter kršitev tožničine pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave Republike Slovenije?

2. Ali sta sodišči prve in druge stopnje kršili materialno pravo, s tem ko sta odločili, da nepremičnina v Preradu ne spada v skupno premoženje, kljub temu da iz ugotovitve dejanskega stanja izhaja, da je toženec v času obstoja zunajzakonske skupnosti za nakup nepremičnine prejel posojilo od fizične osebe in črpal sredstva iz potrošniškega kredita?

3. Ali sta sodišči prve in druge stopnje kršili materialno pravo, s tem ko sta na tožnico prenesli dokazno breme glede obstoja skupnega premoženja, kupljenega med trajanjem zunajzakonske skupnosti pravdnih strank, kljub temu da je dokazno breme bilo na strani toženca, ki je zatrjeval, da nepremičnina v Preradu spada v njegovo posebno premoženje?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena ZPP, niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 4, 65, 66, 67, 77

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 4/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

določitev pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Ni dvoma, da bi odločanje sodišča o protipravnosti lastnega ravnanja pri strankah in javnosti lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani se vodi pravdni postopek zaradi plačila odškodnine v znesku 1.000.000,00 EUR.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Razpravljajoča sodnica sodišča navaja, da v konkretni pravdni zadevi tožnik sodišču očita, da je v postopku opr. št. III P 1671/2018 ravnalo nezakonito in protipravno ter da mu je povzročilo škodo, ki jo terja od tožene stranke. V primeru, da bi naslovno sodišče odločalo o omenjeni škodi, ki naj bi jo povzročilo isto sodišče, bi bil zato lahko prizadet videz nepristranskosti. Gre za okoliščino, ki jo je glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med druge tehtne razloge. Zato predlagajo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

Ni dvoma, da bi odločanje sodišča o protipravnosti lastnega ravnanja pri strankah in javnosti lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

5. Vrhovno sodišče je zato presodilo, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi in sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Kranju.

Glej sklepe VS RS I R 136/2015, I R 138/2015, I R 122/2020, I R 188/2021 in mnoge druge.

Glej sklep VS RS I R 101/2025 in tam citirano sodno prakso ter še sklepe VS RS I R 195/2023,I R 114/2019, III R 5/2019, I R 149/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 172/2025-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-26

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

osnovna plača - dodatek za delovno dobo - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je dopustno, da se dodatek za delovno dobo, pridobljen pri prejšnjih delodajalcih, vključi v osnovo plačo delavca, če se delavec in delodajalec tako dogovorita v pogodbi o zaposlitvi in s tem niso kršene minimalne pravice delavca, določene v delovnopravni zakonodaji in kolektivnih pogodbah.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je dopustno, da se dodatek za delovno dobo, pridobljen pri prejšnjih delodajalcih, vključi v osnovo plačo delavca, če se delavec in delodajalec tako dogovorita v pogodbi o zaposlitvi in s tem niso kršene minimalne pravice delavca, določene v delovnopravni zakonodaji in kolektivnih pogodbah.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo dodatka za delovno dobo za obdobje od septembra 2018 do marca 2023 z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanji:

- ali je dopustno, da se dodatek za delovno dobo, pridobljen pri prejšnjih delodajalcih, vključi v osnovo plačo delavca, če se delavec in delodajalec tako dogovorita v pogodbi o zaposlitvi in s tem niso kršene minimalne pravice delavca, določene v delovnopravni zakonodaji in kolektivnih pogodbah;

- ali omejitev veljavnosti dogovora, da so dodatki lahko vključeni le v mesečno bruto plačo delavca, ne pa v njegovo osnovno bruto plačo, ob predpostavki spoštovanja minimalnih zakonskih pravic delavca, velja tudi za dodatek za delovno dobo, pridobljen pri prejšnjih delodajalcih.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 31, 31/1, 31/1-8, 126, 127, 129

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 462/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

vračilo stroškov postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan tožnici plačati 5.637,13 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 4. 2018.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženca glede teka zamudnih obresti in odločilo, da te tečejo od 26. 1. 2023.

3. Toženec predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede 29. vprašanj o domnevno storjenih postopkovnih kršitvah in zmotni uporabi materialnega prava, ki jih zaradi obsežnosti Vrhovno sodišče ne povzema dobesedno.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločitev je sprejelo soglasno v uvodoma navedeni sestavi senata (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 417/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

škodni dogodek - padec - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 21.000 EUR odškodnine.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

3. Tožnik predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

"1. Ali je bila storjena bistvena kršitev postopka iz prvega odst. 339. čl. ZPP v zvezi z določbami 286. in 286.a čl. ZPP in ali odločitev sodišč prve in druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča?

2. Ali je sodišče prve in druge stopnje materialnopravno pravilno ugotovilo, da ni podana podlaga za odgovornost tožene stranke A., d. o. o. ... in vprašanja skladnosti stališča sodišča o neobstoju elementov protipravnosti z načelom iz 10. čl. OZ, ki slehernemu nalaga dolžnost vzdrževati se ravnanj, ki bi utegnila povzročiti škodo, in iz tega načela izpeljanim merilom predvidljivosti negativne posledice za ugotavljanje odgovornosti in protipravnosti?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločilo je soglasno v uvodoma navedeni sestavi senata (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.