VSRS Sklep X DoR 112/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-15

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GRADBENIŠTVO - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - institut exceptio illegalis - vezanost sodišča na predhodno pravnomočno odločitev - državni prostorski načrt - ponovno odločanje v isti zadevi - isto dejansko stanje - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali je pravilno materialnopravno stališče in navodilo Upravnega sodišča, da v obravnavani zadevi upravni organ v ponovnem postopku ne sme uporabiti Uredbe o hrupu, za katero je Ustavno sodišče ugotovilo, da je v neskladju z ustavo (ugotovitvena odločba), enoletni rok za odpravo protiustavnosti pa je že potekel?

Ali je dopustno, da v ponovnem postopku po pravnomočni sodbi, s katero je Upravno sodišče odpravilo upravni akt in zadevo vrnilo v ponovni postopek, isto sodišče še enkrat odloča o istih pravnih vprašanjih glede pravilne uporabe materialnega prava in vprašanjih glede postopka sprejema državnega prostorskega načrta?

Ali je v primeru, ko je Upravno sodišče dejansko stanje ugotovilo na glavni obravnavi v prvem postopku, v katerem je tožbi ugodilo in odpravilo izpodbijani upravni akt, dopustno, da Upravno sodišče v ponovnem postopku ponovno odloča o tem istem dejanskem vprašanju?

1. Ali je pravilno materialnopravno stališče in navodilo Upravnega sodišča, da v obravnavani zadevi upravni organ v ponovnem postopku ne sme uporabiti Uredbe o hrupu, za katero je Ustavno sodišče ugotovilo, da je v neskladju z ustavo (ugotovitvena odločba), enoletni rok za odpravo protiustavnosti pa je že potekel?

2. Ali je dopustno, da v ponovnem postopku po pravnomočni sodbi, s katero je Upravno sodišče odpravilo upravni akt in zadevo vrnilo v ponovni postopek, isto sodišče še enkrat odloča o istih pravnih vprašanjih glede pravilne uporabe materialnega prava in vprašanjih glede postopka sprejema državnega prostorskega načrta?

3. Ali je v primeru, ko je Upravno sodišče dejansko stanje ugotovilo na glavni obravnavi v prvem postopku, v katerem je tožbi ugodilo in odpravilo izpodbijani upravni akt, dopustno, da Upravno sodišče v ponovnem postopku ponovno odloča o tem istem dejanskem vprašanju?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je v predhodnem postopku s svojo sodbo I U 1776/2021 z dne 9. 6. 2022 odpravilo gradbeno dovoljenje z dne 20. 10. 2021, ki ga je v zvezi z isto gradnjo izdalo Ministrstvo za okolje in prostor, in zadevo vrnilo pristojnemu organu v ponovni postopek.

2. V ponovljenem postopku je Ministrstvo za naravne vire in prostor izdalo gradbeno dovoljenje, št. 35105-37/2020-2550-262 z dne 3. 7. 2023, s katerim je bila investitorju A. d. d. dovoljena gradnja objekta z vplivi na okolje - južni del 3. razvojne osi, 1. in 2. etapo hitre ceste med avtocesto Ljubljana - Obrežje in priključkom Maline. Tudi to gradbeno dovoljenje je na podlagi tožbe tožeče stranke Upravno sodišče odpravilo z izpodbijano sodbo in zadevo vrnilo toženki v ponoven postopek (I. točka izreka). Odločilo je še (II. točka izreka), da pristojni organ v ponovnem postopku v tej zadevi v okviru presoje vplivov objekta na okolje ne sme uporabiti Uredbe o mejnih kazalcih vrednosti hrupa v okolju (v nadaljevanju Uredba o hrupu)

, zahtevo stranke z interesom za povrnitev stroškov postopka, pa je zavrnilo (III. točka izreka).

3. V obrazložitvi izpodbijane sodbe je Upravno sodišče navedlo, da je pri ponovnem odločanju o isti zadevi vezano le na tista pravna in dejanska vprašanja, o katerih je bilo odločeno s sodbo o odpravi upravnega akta in ki so bili podlaga za sprejeto odločitev (oziroma predhodno ugotovitev razlogov za nezakonitost akta) in se v zvezi s tem opredelilo glede vezanosti na predhodno pravnomočno sodbo I U 1776/2021. Nadalje je ugotovilo, da je tožena stranka presojo o vplivu nameravanega posega na hrup v okolju v pretežni meri oprla na določbe Uredbe o hrupu, Ustavno sodišče pa je v svoji odločbi, št. U-I-441/18 z dne 6. 7. 2022, odločilo, da je navedena uredba v neskladju z določbami ZVO-1 in Ustavo in naložilo Vladi, da mora ugotovljeno protiustavnost odpraviti v roku enega leta po objavi te odločbe v Uradnem listu. Upravno sodišče je presodilo, da podzakonski predpis, ki je bil sprejet s kršitvijo temeljnih načel in določb Aarhuške konvencije, prenesenih v določbe ZVO-1, ne more predstavljati ustavnoskladne in zakonite podlage za izdajo gradbenega dovoljenja iz 57. člena GZ, saj (ne)obstoja pomembnih škodljivih vplivov na okolje ni dopustno presojati na podlagi takšnega podzakonskega predpisa. Zato je odločilo, da je treba uporabo te Uredbe v predmetni zadevi odkloniti (

). Ugotovilo je tudi, da je izpodbijani akt v delu, ki se nanaša na očitke o nezakonitosti Državnega prostorskega načrta, neustrezno obrazložen.

4. Stranka z interesom (v nadaljevanju predlagateljica) je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi več pomembnih pravnih vprašanj.

5. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu v tem obsegu ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

7. Prvo vprašanje se nanaša na uporabo instituta

v primeru, ko je bil upravni akt izdan na podlagi predpisa, ki je bil z odločbo Ustavnega sodišča sicer spoznan za neustavnega, vendar ni bil odpravljen ali razveljavljen. Ker je vprašanje relevantno tudi za druge podobne primere, je pravilnost njegove razlage širše pomembna.

8. Širše pomemben pa je tudi odgovor na drugo in tretje dopuščeno vprašanje. Predlagateljica v okviru teh dveh vprašanj Upravnemu sodišču očita, da je v obravnavani zadevi ponovno odločalo o vprašanjih (glede uporabe materialnega prava in tudi dejanskega stanja, ki je bilo ugotovljeno na glavni obravnavi), do katerih se je s pravnomočno sodbo enkrat že opredelilo. Gre torej za pomembni pravni vprašanji vezanosti na prej izdano pravnomočno sodbo istega sodišča glede pravnih in dejanskih vprašanj, ki so se (kot nova) pojavila v ponovljenem upravnem postopku. O tem lahko Vrhovno sodišče razvije nadaljnja pravna stališča, kar je pomembno za zagotovitev enotnosti in razvoj prava preko sodne prakse.

9. V preostalem delu (glede tretjega, petega in šestega vprašanja v predlogu) Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

10. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ur. l. RS, št.: 43/18, 59/19, 99/22 - odl. US.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.