VSRS Sklep III R 1/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-10

Magda Teppey (preds.), Franc Seljak (poroč.), Maja Jurak

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izrek o krajevni nepristojnosti po uradni dolžnosti - sporazum o krajevni pristojnosti - postopek po razveljavitvi sklepa o izvršbi

Okrožno sodišče v Kopru se je izreklo za krajevno nepristojno, še preden je tožeča stranka dopolnila tožbo in preden je tožena stranka lahko odgovorila na tožbo, torej v fazi postopka, v kateri procesne predpostavke za obravnavo ugovora krajevne nepristojnosti po prvem odstavku 22. člena ZPP niso bile podane. Sodišče bi se zato lahko izreklo za krajevno nepristojno le pod pogoji iz drugega odstavka 22. člena ZPP, ki pa niso izpolnjeni, saj izključna krajevna pristojnost drugega sodišča ni določena.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Kopru.

1. V obravnavani pravdni zadevi se je postopek začel z izvršilnim predlogom na podlagi verodostojne listine, vložene pri Okrajnem sodišču v Kopru, ki je izvršbo dovolilo s sklepom VL 3005/2025 z dne 21. 1. 2025. Okrajno sodišče v Kopru je s sklepom VL 3005/2025 z dne 27. 6. 2025 na podlagi pravočasnega dolžnikovega ugovora (sedaj tožene stranke) razveljavilo prej navedeni sklep o izvršbi in sklenilo, da bo o zahtevku upnika (zdaj tožeče stranke) in stroških odločalo Okrožno sodišče v Kopru. Stranki postopka se zoper sklep nista pritožili.

2. Okrožno sodišče v Kopru se je s sklepom I Pg 329/2025 z dne 24. 11. 2025 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v obravnavanem sporu. Pojasnilo je, da je tožeča stranka v predlogu za izvršbo uveljavljala dogovor o krajevni pristojnosti Okrožnega sodišča v Ljubljani, sklicujoč se na Splošne pogoje z dne 1. 12. 2022 in z dne 20. 1. 2021, ki jih je predložila predlogu za izvršbo.

3. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) v zvezi z drugim odstavkom 25. člena ZPP). Meni, da je odločitev Okrožnega sodišča v Kopru, da ni pristojno za odločanje, v nasprotju z določbo 22. člena ZPP, po kateri se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno, sicer pa samo na predlog stranke.

4. Za odločanje o tej zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Kopru.

5. V obravnavani zadevi gre za vprašanje, katero sodišče (splošne pristojnosti) je krajevno pristojno za odločanje o zadevi.

6. ZPP v 69. členu določa, da se stranki lahko pisno sporazumeta, da jima sodi na prvi stopnji sodišče, ki ni krajevno pristojno, če zakon ne določa izključne krajevne pristojnosti kakšnega sodišča. Listino o sporazumu mora tožeča stranka priložiti tožbi. Dogovora o krajevni pristojnosti sodišče ne upošteva po uradni dolžnosti. Pravdna stranka ga tudi ni dolžna uveljavljati. Če ga ne uveljavlja tožeča stranka, ga lahko uveljavlja tudi tožena stranka. Vendar tudi zanjo velja, da ga mora uveljaviti s prvim procesnim dejanjem v pravdnem postopku.

7. V postopku, ki se začne z vložitvijo izvršilnega predloga na podlagi verodostojne listine, mora upnik, če želi v morebitnem pravdnem postopku, ki sledi izvršilnemu postopku, uveljavljati dogovor o krajevni pristojnosti, tega uveljavljati že v predlogu za izvršbo. V tem primeru mora v predlogu za izvršbo določno označiti tudi listino o sporazumu o pristojnosti (sedmi odstavek 41. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ)). Drugi odstavek 62. člena ZIZ glede postopka pri ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine namreč določa, da sodišče upošteva sporazum o krajevni pristojnosti, če ga je upnik uveljavljal in določno označil v predlogu za izvršbo oziroma če ga je dolžnik uveljavljal v ugovoru zoper sklep o izvršbi in mu ga priložil. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da morata stranki okoliščino, da je izvršilno sodišče spregledalo sporazum o krajevni pristojnosti, uveljavljati s pritožbo zoper sklep, s katerim je okrajno sodišče razveljavilo sklep o izvršbi in določilo pristojno sodišče.

8. Ugovor krajevne nepristojnosti lahko poda le tožena stranka (prvi odstavek 22. člena ZPP). Sodišče se lahko po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno, in sicer ob predhodnem preizkusu tožbe (drugi odstavek 22. člena ZPP).

9. V obravnavani zadevi je Okrajno sodišče v Kopru odločilo, da se postopek po razveljavitvi sklepa o izvršbi nadaljuje pred Okrožnim sodiščem v Kopru. Zoper tak sklep je dopustna pritožba, ki ni bila vložena. Obravnavani procesni položaj je zato primerljiv s položajem, ko je tožba vložena pri sodišču splošne krajevne pristojnosti in ne pri prorogiranem sodišču.

V takem primeru se sodišče lahko izreče za nepristojno le ob pogojih iz 22. člena ZPP.

10. Okrožno sodišče v Kopru se je izreklo za krajevno nepristojno, še preden je tožeča stranka dopolnila tožbo in preden je tožena stranka lahko odgovorila na tožbo, torej v fazi postopka, v kateri procesne predpostavke za obravnavo ugovora krajevne nepristojnosti po prvem odstavku 22. člena ZPP niso bile podane. Sodišče bi se zato lahko izreklo za krajevno nepristojno le pod pogoji iz drugega odstavka 22. člena ZPP, ki pa niso izpolnjeni, saj izključna krajevna pristojnost drugega sodišča ni določena.

11. Ker se torej Okrožno sodišče v Kopru po uradni dolžnosti ni smelo izreči za krajevno nepristojno, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sklenilo, da je za odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrožno sodišče v Kopru.

12. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep Vrhovnega sodišča R 13/93 z dne 11. 11. 1993.

Sklep Vrhovnega sodišča I R 27/2015 z dne 22. 4. 2015, 6. točka obrazložitve, sklep Vrhovnega sodišča III R 2/2020 z dne 11. 2.2020, 6. točka obrazložitve.

Prav tam. Primerjaj tudi sklep Vrhovnega sodišča I R 121/2020 z dne 4. 9. 2020, 6. točka obrazložitve.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 22, 22/1, 22/2, 25, 25/2, 69

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 41, 41/7, 62, 62/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.