VSRS Sklep II DoR 97/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - pisna oporoka pred pričami - neveljavnost oporoke - razveljavitev oporoke - sprememba tožbe - nesklepčnost tožbe - rok za izpodbijanje oporoke - pretrganje zastaranja - zastaranje zahtevka - formalna veljavnost oporoke - napaka v obličnosti oporoke - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali tožba s tožbenim zahtevkom na ugotovitev neveljavnosti oporoke pretrga zastaralni rok iz 76. člena Zakona o dedovanju? Ali je z vložitvijo takšne tožbe pretrgano zastaranje tudi za podredni oblikovalni tožbeni zahtevek na razveljavitev oporoke, ki temelji na isti dejanski in pravni podlagi kot prvotno postavljeni ugotovitveni tožbeni zahtevek?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali tožba s tožbenim zahtevkom za ugotovitev neveljavnosti oporoke pretrga zastaralni rok iz 76. člena Zakona o dedovanju? Ali je z vložitvijo takšne tožbe pretrgano zastaranje tudi za podredni oblikovalni tožbeni zahtevek za razveljavitev oporoke, ki temelji na isti dejanski in pravni podlagi kot prvotno postavljeni ugotovitveni tožbeni zahtevek?

1. Po napotitvi zapuščinskega sodišča je tožnica vložila tožbo z zahtevkom za ugotovitev neveljavnosti oporoke (zaradi napake v obliki), dodatno pa je od prvega toženca zahtevala še, da v zapuščino plača znesek, ki naj bi ustrezal vlaganjem zapustnice v njegovo posebno premoženje. Na zadnjem naroku sta toženca konkretno ugovarjala sklepčnosti tožbe glede neveljavnosti oporoke. Tožnica je zato podredno prvemu zahtevku postavila še oblikovalni zahtevek, s katerim je zahtevala razveljavitev oporoke. Toženca sta nato podala ugovor zastaranja zahtevka in se sklicevala na potek roka iz 76. člena Zakona o dedovanju (ZD).

2. Sodišče prve stopnje je dopustilo spremembo tožbe, nato pa zavrnilo primarni in podredni zahtevek, ki sta se nanašala na oporoko. Menilo je, da je tožba na ugotovitev neveljavnosti oporoke nesklepčna, zahtevek za razveljavitev pa je zaradi poteka zastaralnega roka že ugasnil. Tožbo glede zahtevanega plačila zneska v zapuščino je zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje. Pojasnilo je, da je tožnica s postavitvijo podrednega zahtevka spremenila tožbo, zato do pretrganja zastaralnega roka, ki ga določa 76. člen ZD, ni prišlo že prej - z vložitvijo tožbe s primarnim zahtevkom.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

" 1. Ali tožba s tožbenim zahtevkom na ugotovitev neveljavnosti oporoke pretrga zastaralni rok iz 76. člena ZD? Ali je z vložitvijo takšne tožbe pretrgano zastaranje tudi za podredni oblikovalni tožbeni zahtevek na razveljavitev oporoke, ki temelji na isti dejanski in pravni podlagi kot prvotno postavljeni ugotovitveni tožbeni zahtevek?

2. Ali je pravilna odločitev sodišča o tem, da je podredni zahtevek zastaral?Ali je sodišče pravilno presodilo, da so materialni učinki pretrganja zastaralnega roka iz 76. člena ZD nastopili šele z dnem spremembe tožbe, ne pa že z vložitvijo tožbe?

3. Ali je pravilna odločitev sodišča, da v primeru postavitve podrednega zahtevka na razveljavitev oporoke, ki temelji na isti dejanski in pravni podlagi kot primarni ugotovitveni tožbeni zahtevek, ne gre za navidezno kumuliranje tožbenega zahtevka oz. nepravo spremembo tožbe?

4. Ali je sodišče tožeči stranki utemeljeno odreklo pravno varstvo zaradi prepozno postavljenega oblikovalnega tožbenega zahtevka, ko pa je po dokaznem postopku ugotovilo, da ima tožeča stranka prav? Ali je takšna odločitev sodišča pretirano stroga in je s tem kršena pravica tožeče stranke do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave RS in pravica do dedovanja iz 33. člena Ustave RS?"

5. Predlog je utemeljen v obsegu, kot izhaja iz izreka sklepa.

6. Po presoji Vrhovnega sodišča so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 64, 76

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 365, 369

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 184, 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.