VSRS Sklep II DoR 16/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

začetek teka zastaralnega roka - zastaranje odškodninske terjatve - zadržanje zastaranja - epidemija - nepremagljive ovire - tek rokov v času veljavnosti posebnih ukrepov zaradi epidemije SARS-Cov-2 (COVID-19) - zastaranje - disciplinska sankcija - odločba o sankciji - odprava disciplinske odločbe - zakonitost sankcije - trener košarke - akt zveze društev - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je bil trener in glavni menedžer košarkarskega kluba. Toženka mu je 16. 3. 2017 izdala odločbo s sankcijo prepovedi opravljanja vseh dolžnosti v košarki za obdobje 12 mesecev ter 5. 1. 2018 še odločbo s sankcijo doživljenjske prepovedi vodenja ekipe in opravljanja vseh dolžnosti v košarki. Tožnik je obe odločbi uspešno izpodbil na sodišču. Nato je s tožbo s 16. 4. 2021 zahteval povračilo škode - izgubljenega dohodka za čas, ko so se izvrševale sankcije, in nepremoženjske škode zaradi duševnih bolečin (skupno 119.215,80 EUR). Toženka je podala ugovor zastaranja. Tožnik je vztrajal, da je zastaranje začelo teči šele z odpravo obeh spornih odločb.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo zaradi zastaranja. Kot začetek teka zastaralnega roka je upoštevalo 2. 4. 2018 - tožnikova pogodba o zaposlitvi za določen čas je bila sklenjena do 1. 4. 2018 in mu ni bila podaljšana; na dan 2. 4. 2018 je razpolagal s podatkom o mesečni neto plači in je vedel, da pogodba ne bo podaljšana; obe sankciji sta bili na ta dan že izrečeni in izvršeni; zastaralni rok je zato iztekel 2. 4. 2021.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je stališču sodišča prve stopnje o začetku teka zastaralnega roka. Ni sledilo tožnikovemu pritožbenemu zavzemanju, da bi moralo sodišče upoštevati zadržanje zastaranja zaradi epidemije SARS-CoV-2, saj tožnik teh dejanskih okoliščin na prvi stopnji ni nikoli omenil in gre za nedovoljeno pritožbeno novoto.

4. Tožnik je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

Ali je pritožbeno sodišče ravnalo pravilno in ustavno skladno, ko je uporabilo pravilo iz prvega odstavka 352. člena OZ na način, da je zavedanje o obsegu škode vezalo v čas zavedanja o protipravnosti sklepov tožene stranke o sankcijah zoper tožnika (pri čemer je začetek teka zastaralnega roka upoštevalo 2. 4. 2018), in ne v čas pravnomočnosti sodb, ki sta sklepe o sankcijah razveljavili in je s tem prenehalo učinkovanje teh sankcij, kar je nastopilo 3. 9. 2020?

- Ali je sodišče ravnalo prav, ko je okoliščino epidemije obravnavalo kot dejstvo, o katerem bi moral tožnik podati navedbe z upoštevanjem pravil o prekluziji, in ne kot vprašanje materialnega prava?

- Ali je sodišče ravnalo prav, ko predvideva za upoštevanje zadržanja zastaranja podajanje posebnega ugovora in ne odločanje v zvezi z zadržanjem zastaranja v okviru obravnave ugovora zastaranja, pri čemer je zadržanje zastaranje del operacije ugotavljanja teka zastaralnega roka?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70, 70-6, 181, 181/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 360

Zakon o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) (2020) - ZZUSUDJZ  - člen 3, 3/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.