VSRS Sklep II DoR 242/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev lastninske pravice - lastninska pravica na nepremičnini - priposestvovanje lastninske pravice na nepremičnini - poštena posest - dobra vera priposestvovalca - dobra vera kupca - dobrovernost - raziskovalna dolžnost - pravni naslov - opustitev posesti - zahteva za izločitev sodnika - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je na temelju priposestvovanja zahtevala ugotovitev lastninske pravice na nepremičnini (hiši) v Portorožu. Trdila je, da so nepremičnino ona in pred njo njeni pravni predniki imeli v dolgotrajni lastniški posesti. Toženci so trdili, da niso izpolnjeni pogoji za priposestvovanje, ker tožnica in njeni pravni predniki niso bili dobroverni.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Zaključilo je, da ni podana dobra vera tožnice in njenih pravnih prednikov.

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

Ali sta sodišči nižje stopnje zagrešili kršitve določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP?

Ali je v konkretnem primeru bila kršena 2. točka drugega odstavka 339. člena ZPP

Ali odločitev Višjega sodišča v Kopru odstopa od sodne prakse VSRS sklepCP 26/2016

Ali so bile z nevročitvijo izjave sodnice iz 4. odstavka 73. čl. ZPP in hkratnem ravnanju sodnice na naroku 27.6.2023 podane okoliščine ki vzbujajo dvom sodnice v nepristranskost sodnika?

Ali je procesno in materialnopravno pravilen zaključek o tožničini nedobrovernosti?

Kdaj začne teči obdobje v katerem se presoja dobra vera tožnice (posameznika) v konkretnem primeru?

Ali se pri presoji dobrovernosti tožnice upošteva tudi ravnanja in vedenje zemljiškoknjižnega lastnika?

Ali gre v konkretni zadevi za zavestno opustitev posesti in prenehanje lastninske pravice prednikov tožencev na zadevni nepremičnini?

Ali je bila z zavrnitvijo zahtevka tožnici kršena pravica do doma?

Ali je bilo v konkretni zadevi odločeno v nasprotju z že sprejeto sodno prakso Vrhovnega sodišča Republike Slovenije?

Ali bi sodišče pri presoji tožbenih navedb tožeče stranke v zvezi z izpolnitvijo pogojev za priposestvovanje predvsem glede dobrovernosti tožeče stranke, moralo upoštevati tudi ravnanja tožene stranke v zvezi z opustitvijo posesti na nepremičnini?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 28, 28/2, 28/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.