VSRS Sklep II DoR 254/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

DENACIONALIZACIJA - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev lastninske pravice - lastninska pravica na nepremičnini - priposestvovanje lastninske pravice na nepremičnini - pravica uporabe - denacionalizacija - denacionalizacijska odločba - pridobitev lastninske pravice na podlagi denacionalizacijske odločbe - poseg v pravnomočno denacionalizacijsko odločbo - pridobitev lastninske pravice na podlagi zakona (ZLNDL) - lastninjenje - vezanost na odločitev upravnega organa - originarna pridobitev lastninske pravice - konkurenca originarnih načinov pridobitve lastninske pravice - zloraba postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnika zahtevata ugotovitev njune lastninske pravice na nepremičnini. Trdita, da sta jo pridobila na podlagi Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini oziroma podredno na podlagi priposestvovanja - ne glede na kasnejšo pravnomočno odločbo o denacionalizaciji in dodatni sklep o dedovanju. Zahtevala sta, da sodišče najprej odloči o zahtevku zoper prvo toženko, in sicer, da sta skupna lastnika do celote nepremičnine. V primeru pravnomočne zavrnitve zahtevka zoper njo postavljata zahtevek zoper vse tri tožence.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek zoper prvo toženko in odločilo, da sta ji tožnika dolžna povrniti stroške postopka. O tožbenem zahtevku zoper drugega in tretjega toženca bo odločalo po pravnomočnosti te sodbe.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, tožnikoma pa naložilo povrnitev stroškov prve toženke.

4. Tožnika sta zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlagata dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1. Ali je odločitev sodišč prve in druge stopnje, da je v okoliščinah konkretne zadeve, zaradi naknadne odločbe o denacionalizaciji, neutemeljen zahtevek tožeče stranke na ugotovitev lastninske pravice, ki je nastala na podlagi zakona pred izdaj odločbe o denacionalizaciji, materialnopravno pravilna?

2. Ali je odločitev sodišč prve in druge stopnje, da tožeča stranka zaradi obstoječe odločbe o denacionalizaciji ne more uveljavljati lastninskega zahtevka, če predhodno ne uporabi vseh pravnih sredstev v upravnem postopku in doseže razveljavitve odločbe o denacionalizaciji?

3. Ali je odločitev sodišč prve in druge stopnje, da je v okoliščinah konkretne zadeve, naknadna odločba o denacionalizaciji ovira za vsakršni lastninski zahtevek?

4. Ali je v okoliščinah konkretne zadeve mogoče odreči pravno varnost odločbi o denacionalizaciji, če je podana zloraba pravic strank denacionalizacijskega postopka?

5. Ali je v okoliščinah konkretne zadeve potrebno dati prednost prej pridobljeni lastninski pravici na podlagi zakona, ki se je ves čas izvrševala in je tako ustvarila ustrezna pravna pričakovanja glede zemljiškoknjižne realizacije, ali kasneje pridobljeni lastninski pravici na podlagi denacionalizacijske odločbe, ki temelji na zlorabi pravic v denacionalizacijskem postopku?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 158

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.