TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 6/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

priposestvovanje stvarne služnosti - prekoračitev zahtevka - določnost zahtevka - nedovoljeno izpodbijanje dejanskega stanja - prostorske meje služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je s tožbo zahteval ugotovitev služnosti hoje in vožnje z vsemi vozili po poti, ki poteka po delu nepremičnin toženk. Zatrjeval je, da so se že davno stekli pogoji za priposestvovanje in pojasnil, da želi služnost sedaj tudi formalno zemljiškoknjižno urediti.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku delno ugodilo. Ugotovilo je, da so tožnik in njegovi pravni predniki služnost priposestvovali že v devetdesetih letih, a le v obsegu hoje in vožnje s posamezno določenimi vozili, različno po posameznih odsekih poti.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo prve toženke zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev prva toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Ali sta sodišči kršili načelo dispozitivnosti, s tem ko sodišče prve stopnje v izreku sodbe ni upoštevalo zahtevka tožnika, postavljenega v peti pripravljalni vlogi (izrecna navedba tožnika na naroku 4. 4. 2024, da ta zahtevek predstavlja njegov zahtevek), ampak je oblikovalo svoj zahtevek, mimo zahtevka tožnika, pritožbeno sodišče pa je slednje potrdilo?

2. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, s tem ko obseg stvarne služnosti oz. prostorske meje stvarne služnosti ni oz. niso določene natančno in skladno z določbami Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1), in ko sta obremenili toženkino nepremičnino parcelna št. 1832/4, k. o. ... s služnostjo, čeprav za to ni nobene osnove in potrebe?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 54, 54/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 480/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

pravica do zasebnosti - pravica do zasebne lastnine - praktična konkordanca - snemanje - kolizija ustavnih pravic - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnika zahtevata, da toženec preneha s snemanjem spornega dvorišča, katerega zemljiškoknjižni lastnik je toženec. Toženec snema, da bi pridobil dokazno gradivo, kako tožnik samovoljno uporablja (njegovo) sporno dvorišče.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom dopustilo udeležbo A. A. v tem postopku (I. točka izreka). S sodbo je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan prenehati s kakršnimkoli snemanjem tožnikov, v kakršnemkoli dosegu in na kakršnemkoli območju z njegove strani kjerkoli postavljenimi kamerami, zlasti tistimi, ki so ali bi bile postavljene na katerikoli fasadi ali stranici njegovih stavb št. 333, 335 in 1013 v katastrski občini ..., parcela št. 2546/228, ter je dolžan tako postavljene kamere usmeriti tako, da ne snemajo in s tem tožnikoma omogočiti nemoteno uporabo parcele št. 2546/212, ne da bi ju pri tem snemal ter si na tak način pridobival kakršnekoli podatke o njunem gibanju in življenju. Če ne bo ravnal v skladu s tem, mora plačati vsakemu l00 EUR za vsak dan neupoštevanja navedenega (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnika predlagata dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče druge stopnje s tem, ko ni odgovorilo na pritožbene navedbe tožnikov in se vsebinsko ni opredelilo ter ni obravnavalo njunih ugovorov in trditev v zvezi z obsegom njunih pravic na spornem dvorišču, zagrešilo procesno kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) oz. zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka; in (2) ali je sodišče druge stopnje, tudi prve stopnje, v konkretnem primeru uporabilo pravilno metodo oz. način obravnavanja in reševanja v konkretnem primeru nasproti si v koliziji stoječih pravic na horizontalni ravni oz. je s tem, ko ni uporabilo metode praktične konkordance, ravnalo pravilno.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog tožnikov zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 17/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za določitev nujne poti - zavrženje predloga za določitev nujne poti - res transacta - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagatelj je začel postopek za določitev nujne poti.

2. Sodišče prve stopnje je predlog zavrglo. Pojasnilo je, da predlagatelj v roku, ki je bil določen, predloga ni ustrezno dopolnil. Pritrdilo je tudi utemeljenosti ugovora nasprotnega udeleženca, da je bila o istovetnem pravnem razmerju že sklenjena sodna poravnava.

3. Sodišče druge stopnje je predlagateljevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Ali se okoliščine, ki jih stranke niso želele zajeti s sodno poravnavo, lahko obravnavajo kot negativna procesna predpostavka za novo sojenje glede takšnih okoliščin?

, kolikor je v slednjo zajelo okoliščine, ki jih podlaga oz. kavza sodne poravnave ne zajema (t. i.

3. Ali pomeni napačna opredelitev materialno-pravnih predpostavk sodne poravnave primer napačno uporabljenega materialnega prava, ki vpliva na veljavnost same sodne poravnave?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 176

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 393/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

postulacijska sposobnost - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

1. Tožnik je zoper odločbo Višjega sodišča v Ljubljani vložil laičen predlog za dopustitev revizije.

3. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. ZPP v 142. členu ne zahteva osebnega vročanja sodbe sodišča druge stopnje. V primeru, če se tisti, ki mu je treba tako pisanje vročiti, ne najde v stanovanju in pisanja tudi ni mogoče izroči kateremu od njegovih odraslih članov gospodinjstva, se vročitev opravi tako, da vročevalec pisanje pusti v hišnem ali izpostavljenem predalčniku na naslovu stanovanja. Šteje se, da je bila vročitev opravljena na dan, ko je bilo pisanje puščeno v predalčniku (prvi odstavek 141. člena ZPP).

5. Iz vročilnice je razvidno, da je bil sklep sodišča druge stopnje predlagatelju puščen v poštnem predalčniku 9. 9. 2025, ker vročevalec pisma ni mogel izročiti niti naslovniku niti odraslemu članu gospodinjstva.

6. Predlagatelju je bila sodba sodišča druge stopnje vročena z navadno vročitvijo 9. 9. 2025, zato se je zadnji dan tridesetdnevnega roka iztekel v četrtek, 9. 10. 2025. Predlog, ki ga je na Vrhovno sodišče vložil osebno v ponedeljek, 20. 10. 2025, je vložen po poteku roka iz prvega odstavka 367.b člena ZPP.

7. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP).

8. V obravnavanem primeru je predlog za dopustitev revizije vložil tožnik sam, ki pa ni niti navedel niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

9. Predlog za dopustitev revizije je prepozen in ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP in 367.č v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP).

10. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 141, 141/1, 367, 367b, 367b/1, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 463/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

odškodninska odgovornost izvršitelja - nepravilno ravnanje izvršitelja v izvršilnem postopku - protipravno ravnanje izvršitelja - izvršba na premičnine - rubež - plačilo tujega dolga - tuj dolg - bivališče dolžnika - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je od toženca (izvršitelja) zahtevala povračilo premoženjske in nepremoženjske škode v skupnem znesku 14.646,94 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo je, da toženec in njegov pomočnik nista ravnala protipravno.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je prvostopenjski dokazni oceni in materialnopravni presoji.

4. Tožnica je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. V njem izrecno ne oblikuje vprašanja, glede katerega predlaga dopustitev revizije, a mogoče ga je strniti v naslednje: Ali je stališče izpodbijane sodbe, da ni podan element protipravnosti kot podlaga odškodninske odgovornosti, pravilno?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 51, 51/1

Pravilnik o opravljanju službe izvršitelja (2003) - člen 42, 42/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 455/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

opustitev dolžnostnega ravnanja - padec drevesa - delna zamudna sodba - vmesna sodba - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je s tožbo zahteval plačilo nepremoženjske in premoženjske škode, ki jo je utrpel v škodnem dogodku, ko je nanj padla smreka na terasi pred A. na smučišču .... Prva toženka je na tožbo odgovorila prepozno, po preteku 30-dnevnega roka.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno in delno zamudno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek zoper prvo toženko po temelju utemeljen in da je prva toženka dolžna tožniku plačati 28.315,16 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 5. 2021 dalje do plačila, zavrnilo pa je zahtevek zoper prvo toženko za plačilo 3.700 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo prve toženke zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo vmesno in delno zamudno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper to sodbo prva toženka vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

" - Ali je obstoj lastninske pravice predhodno vprašanje v postopku, v katerem se zatrjuje odškodninska odgovornost lastnika zaradi opustitve dolžne skrbnosti, ali pa gre za trditev o dejstvih?

- Ali je takšno predhodno vprašanje lahko predmet domneve priznanja dejstev, ker ga stranka ne zanika oziroma ga zanika brez navajanja razlogov?"

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da prva toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 235/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - dejansko prebivališče - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca - ugoditev predlogu

Postopek se bo lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotna udeleženka začasno biva, zato je smoter delegacije izpolnjen.

Za odločanje v tej nepravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Murski Soboti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kranju teče postopek za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo in za imenovanje začasnega in stalnega skrbnika.

2. Okrajno sodišče v Kranju je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj je nasprotna udeleženka nastanjena v domu starejših občanov v kraju Kuzma, kjer ima prijavljeno začasno prebivališče. Ker je za odločanje o predlogu treba zaslišati in pregledati nasprotno udeleženko, meni, da je podan razlog smotrnosti za prenos pristojnosti, saj je pristojno sodišče od kraja bivanja nasprotne udeleženke oddaljeno več kot 200 km.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku, ki se po določbi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost.

5. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno zaslišanje osebe, ki naj se postavi pod skrbništvo (61. člen ZNP-1) in njen pregled s strani izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Oseba, ki se zaradi svojega zdravstvenega stanja ne more udeležiti naroka, se zasliši tam, kjer biva (drugi odstavek 61. člena ZNP-1).

6. Upoštevaje predstavljene zakonske določbe je glede na navedbe v predlogu očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti, ki je od kraja, kjer nasprotna udeleženka dejansko prebiva, oddaljen le 28 km. Razdalja med Okrajnim sodiščem v Kranju in dejanskim bivališčem nasprotne udeleženke znaša namreč več kot 200 km.

7. Vrhovno sodišče je zato sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Murski Soboti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5, 61, 61/1, 61/2, 62, 62/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 102/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 175/2022, VSRS Sklep I R 178/2022
VSRS Sklep I Up 52/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-26

UPRS (Zunanji oddelek v Celju) Sklep IV U 174/2025-10k

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost stranke - zavrženje pritožbe

Po določbi drugega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ne velja le, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Pritožnica je bila seznanjena z obravnavanim pogojem za vložitev pritožbe, obveznostjo izkazovanja kvalifikacije in posledicami opustitve, zato je Vrhovno sodišče ni (ponovno) pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje zahtevanega pogoja.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi drugega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) in četrtega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 zavrglo pritožbo, ki jo je tožnica vložila zoper sklep istega sodišča IV U 174/2025-6k z dne 27. 11. 2025.

2. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper sklep 26. 1. 2026 sama vložila pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ne velja le, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

5. Iz izpodbijanega sklepa je razvidno, da je Upravno sodišče pritožnico pozvalo, da predloži potrdilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu, vendar ga pritožnica ni predložila. Pritožnica temu v pritožbi ne ugovarja in tudi ne zatrjuje nasprotnega. Prav nasprotno v pritožbi vztraja pri samostojni vložitvi pritožbe. Ker iz navedenega izhaja, da je bila pritožnica v obravnavani zadevi seznanjena z obravnavanim pogojem za vložitev pritožbe, obveznostjo izkazovanja kvalifikacije in posledicami opustitve, je Vrhovno sodišče zato ni (ponovno) pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje zahtevanega pogoja.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP), zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo.

Zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 101/2015, I Up 122/2015 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 399/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

solidarna odgovornost - kršitev osebnostnih pravic - nepremoženjska škoda - duševne bolečine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnika sta s tožbo zahtevala plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo in prenehanje poseganja v njune osebnostne pravice.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da morajo toženci prenehati s poseganjem v osebnostne pravice tožnikov z žalitvami, grožnjami, zmerjanjem, vznemirjanjem in objavo dopisov na oglasni deski bloka. V primeru ponovitev posegov morajo plačati vsakemu od tožnikov 500 EUR za vsako kršitev. Tožencem je naložilo, da tožnici solidarno plačajo 6.500 EUR, tožniku pa 3.500 EUR odškodnine. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper to sodbo toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije (povzeto skupaj z napakami):

"1. zaradi materialnopravnega vprašanja obstoja uveljavljene povsem nove oblike odškodninske odgovornosti, kot kolektivne, objektivne in solidarne odškodninske odgovornosti ožjih družinskih članov za ravnanja posameznih družinskih članov, kar je v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije in z Obligacijskim zakonikom;

2. zaradi materialnopravnega vprašanja obstoja uveljavljene povsem nove oblike odškodninske odgovornosti, kot t. i. nadaljevanega škodnega dogodka, kateri je sestavljen iz posameznih zatrjevanih škodnih dogodkov, kateri pa niso v tožbenih navedbah konkretizirani in individualizirani;

3. zaradi zmotne uporabe kolektivne, objektivne in solidarne odškodninske odgovornosti ožjih družinskih članov za ravnanja posameznih družinskih članov na podlagi določbe 186. člena Obligacijskega zakonika."

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.