VSRS Sklep I Up 111/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-10

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - vročitev s fikcijo - prepozna pritožba - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

V postopku s pritožbo lahko stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1). Ta pogoj ne velja samo v primeru, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama.

Ker pritožnika v petnajstih dneh od dneva, ko je bilo puščeno obvestilo o prispelem pisanju, pošiljke na pošti nista dvignila, se na podlagi četrtega odstavka 142. člena ZPP šteje, da je bila vročitev opravljena na zadnji dan petnajstdnevnega roka. Pritožnika sta pritožbo zoper izpodbijani sklep vložila priporočeno po pošti po poteku zakonskega roka, zato je ta prepozna. To ravno tko narekuje njeno zavrženje.

1. Upravno sodišče je z izpodbijanim sklepom na podlagi prvega in drugega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo pritožbo tožnikov zoper sklep opr. št. I U 1071/2023-16 z dne 16. 9. 2024, s katerim je sodišče njuno tožbo na podlagi prvega in tretjega odstavka 36. člena ZUS-1 zavrglo.

2. V obrazložitvi sklepa je navedlo, da pritožba ni dovoljena, ker sta jo vložili osebi, ki te pravice nimata. Tožnika nista izkazala niti zatrjevala, da imata opravljen pravniški državni izpit, iz uradnih evidenc pri Ministrstvu za pravosodje pa izhaja, da tožnika nista evidentirana v evidenci oseb z opravljenim pravniškim izpitom. Ob tem je Upravno sodišče ugotovilo, da je pritožba tudi prepozna, saj je bila vložena po preteku zakonskega roka 15 dni.

3. Tožnika (v nadaljevanju pritožnika) sta zoper navedeni sklep znova sama vložila pritožbo.

5. Kot je pravilno navedlo že Upravno sodišče v izpodbijanem sklepu lahko v postopku s pritožbo stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1). Po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča ta pogoj ne velja samo v primeru, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama.

6. Iz predloženega spisa izhaja, da sta bila pritožnika z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, torej zavrženjem pritožbe, že večkrat seznanjena. Na navedeno sta bila opozorjena ne le v pravnem pouku izpodbijanega sklepa, pač pa tudi v sklepu Upravnega sodišča Republike Slovenije I U 1071/2023-16 z dne 16. 9. 2024. Kljub temu sta predmetno pritožbo vložila sama, v njej pa ne nasprotujeta ugotovitvi iz izpodbijanega sklepa, da nista evidentirana v evidenci oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom, niti ne zatrjujeta, da imata opravljen zahtevani izpit. Vrhovno sodišče ju zato ni ponovno pozivalo, naj izkažeta izpolnjevanje zahtevanega pogoja. Pritožbo sta torej vložili osebi, ki te pravice nimata, zato ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP).

7. Poleg tega je pritožba prepozna. Pritožba zoper sklep se lahko vloži v 15 dneh od vročitve prepisa sklepa strankam (tretji odstavek 73. člena ZUS-1 v zvezi s 366. členom ZPP). Na podlagi prvega in drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje, da je pritožba vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se izteče rok za njeno vložitev. Če je poslana priporočeno po pošti, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena.

8. Kot je razvidno iz predloženega spisa (iz povratnic, pripetih k izvirniku sklepa), sta bili obvestili o prispelem pisanju puščeni v hišnem predalčniku pritožnikov 6. 2. 2025, ker poskus osebne vročitve izpodbijanega sklepa ni bil uspešen. Ker pritožnika v petnajstih dneh od dneva, ko je bilo puščeno obvestilo o prispelem pisanju, pošiljke na pošti nista dvignila, se na podlagi četrtega odstavka 142. člena ZPP

šteje, da je bila vročitev opravljena na zadnji dan petnajstdnevnega roka, to je v petek 21. 2. 2025. Na podlagi drugega odstavka 111. člena ZPP je petnajstdnevni pritožbeni rok pričel teči prvi naslednji dan po vročitvi izpodbijanega sklepa pritožnikoma, to je 22. 2. 2025, in je potekel 8. 3. 2025. Ker pa je bila ta dan sobota, se je rok v skladu s četrtim odstavkom 111. člena ZPP iztekel naslednji delovni dan, to je v ponedeljek 10. 3. 2025. Pritožnika sta pritožbo zoper izpodbijani sklep vložila priporočeno po pošti 11. 3. 2025. Ker sta torej pritožbo vložila po poteku zakonskega roka, je ta prepozna. To ravno tako narekuje njeno zavrženje.

9. Glede na zgoraj obrazloženo je bilo treba na podlagi 1. točke 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 pritožbo kot nedovoljeno in prepozno zavreči.

Glej na primer sklepe Vrhovnega sodišča I Up 261/2023 z dne 29. 11. 2023, I Up 243/2023 z dne 5. 10. 2023 in I Up 12/2023 z dne 1. 2. 2023.

Če vročitev po 140. členu ZPP ni možna, se osebna vročitev fizični osebi opravi tako, da vročevalec pošti v kraju njegovega stanovanja, v hišnem ali izpostavljenem predalčniku oziroma na vratih stanovanja pusti obvestilo, v katerem je navedeno, kje je pisanje, in rok 15 dni, v katerem mora naslovnik pisanje dvigniti (tretji odstavek 142. člena ZPP). Če naslovnik pisanja ne dvigne v 15 dneh, se šteje, da je bila vročitev opravljena s potekom tega roka, na kar je treba naslovnika v obvestilu iz prejšnjega odstavka opozoriti (četrti odstavek 142. člena ZPP).

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona  o upravnem sporu (2023) - ZUS-1C  - člen 22, 22/2, 73/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111/2, 112/1, 112/2, 142/4, 343, 343/4, 366

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.