VSRS Sklep II DoR 30/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Zavrnitev predloga za dopustitev revizije.

1. Tožnik od tožencev zahteva plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi smrti bližnjega, ker je njun pravni prednik 30. 9. 2018 najprej vzel življenje tožnikovi materi, nato pa storil samomor. Kazenska ovadba zoper povzročitelja je bila zavržena, kazenski postopek pa ustavljen.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in tožencema naložilo, da tožniku solidarno, vsak do višine svojega dednega deleža, plačata 21,945 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2020 do plačila. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem delu spremenilo tako, da morata toženca tožniku nerazdelno, vsak do višine 1.994,72 EUR, plačati 3.929 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2020 do plačila.

Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Odločilo je o pritožbenih stroških.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlagata toženca. Postavljata naslednja vprašanja: Ali je pravilna odločitev civilnega sodišča, da na podlagi določbe 7. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) samo napravi zaključke o obstoju in kumulativnosti odškodninskih predpostavk, ali pa mu določba 212. člena ZPP to prepoveduje? Ali pomeni zaključek civilnega sodišča, da je razlog, da tožeča stranka ni prišla na narok za glavno obravnavo in ni bila zaslišana, v tem, da ne želi podoživljati tragičnega dogodka, česar tožeča stranka nikoli ni zatrjevala, arbitraren? Ali pomeni odločitev civilnega sodišča o obstoju duševnih bolečin kot škode na podlagi neupravičenega izostanka tožeče stranke z naroka za glavno obravnavo arbitrarno odločitev? Ali je pravilno materialno procesno stališče civilnega sodišča, da tudi če ni mogoče z gotovostjo potrditi ali ovreči kazenske odgovornosti pravnega prednika tožene stranke, bi zavrnitev odškodninskega zahtevka, ker protipravno dejanje ni dokazano, pomenila nesorazmeren poseg v pravico tožeče stranke do sodnega varstva? Ali pravica do dostojanstva povzročitelja škode po njegovi smrti lahko pretehta pravico oškodovanca do povračila tako premoženjske kot nepremoženjske škode? Ali je v nasprotju z domnevo nedolžnosti, če sodba civilnega sodišča vsebuje ugotovitev civilne odgovornosti za protipravno ravnanje, ki se po svoji naravi enači z zakonsko definicijo kaznivega dejanja?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367. c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Pri izračunu čiste vrednosti zapuščine je upoštevalo pasivo zapuščine.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.