TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III R 2/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-11

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogom za njegovo izločitev.

1. Okrožno sodišče v Mariboru je Vrhovnemu sodišču posredovalo dopis tožnikov (v nadaljevanju: predlagateljev) za prenos krajevne pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP).

2. Predlagatelja sta navedla, da sta udeležena v več sodnih postopkih, ki jih vse vodi ista sodnica. Dvomita v nepristranskost sodnice zaradi njenega postopanja v konkretnem postopku, ko ni zaslišala glavne priče v postopku.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med "druge tehtne razloge" spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki upravičuje prenos pristojnosti v primerih, ko bi bilo objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Institut delegacije pristojnosti predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato se razlogi zanjo presojajo restriktivno.

5. Nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogom za njegovo izločitev.

6. "Drugi tehtni razlogi", ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP, tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VSRS I R 160/2023 z dne 16. 10. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 3/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-11

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogom za njegovo izločitev.

1. Okrožno sodišče v Mariboru je Vrhovnemu sodišču posredovalo dopis tožnika (v nadaljevanju: predlagateljev) za prenos krajevne pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP).

2. Predlagatelj je navedel, da je udeležen v več sodnih postopkih, ki jih vse vodi ista sodnica. Dvomi v nepristranskost sodnice zaradi njenega postopanja v konkretnem postopku, ko naj bi z namenom ustrahovanja izrekla denarno kazen priči, ki se ni udeležila zaslišanja.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med "druge tehtne razloge" spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki upravičuje prenos pristojnosti v primerih, ko bi bilo objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Institut delegacije pristojnosti predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato se razlogi zanjo presojajo restriktivno.

5. Nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogom za izločitev.

6. "Drugi tehtni razlogi", ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP, tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VSRS I R 160/2023 z dne 16. 10. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 244/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-03

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - povračilo stroškov zdravljenja v tujini - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo v zvezi s povračilom stroškov zdravljenja v tujini.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo v zvezi s povračilom stroškov zdravljenja v tujini.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženca z dne 19. 7. 2022 in 13. 5. 2022 (I. točka izreka). Tožencu je naložilo, da mora tožnici v petnajstih dneh povrniti stroške zdravljenja v tujini v višini 10.146,96 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka). Tožencu je naložilo tudi, da mora za tožnico v petnajstih dneh povrniti stroške postopka v višini 878,40 EUR na račun sodišča prve stopnje, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije zastavlja sledeča vprašanja:

- ali je bilo materialno pravo v okoliščinah navedenega primera glede odločitve o povrnitvi stroškov zdravljenja v tujini pravilno uporabljeno;

- ali je sodišče s svojo odločitvijo obšlo pravila o pravnomočnosti in vsebinsko poseglo v odločbo tožene stranke? V 8. točki sodbe višje sodišče namreč zapiše, da "zakon ne omejuje pravice do zdravljenja v tujini na točno določenega izvajalca ali kraj", zato tega dela odločbe, s katero je toženka pravnomočno določila izvajalca oziroma kraj, očitno ni upoštevalo kot pravno relevantno. Ali ni s sklicevanjem na zakon sodišče spremenilo pomen in pravne posledice pravnomočne odločitve toženke;

- upoštevajoč stališče VS RS, ki glasi "Pravnomočnosti ni mogoče obiti s kasnejšim zahtevkom, ki ne bi bil združljiv z vsebino pravnomočne sodbe.", ali je utemeljeno pričakovati povrnitev stroškov zdravljenja na Tajskem, ki je bilo predhodno pravnomočno zavrnjeno kot neutemeljeno;

- ali je zavarovanec lahko upravičen do povrnitve stroškov zdravljenja, tudi kadar je zdravljenje opravljeno v nasprotju s pravnomočno odločbo organa.

5. Ker so podani pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) glede vprašanja, ki izhaja iz izreka tega sklepa, je vrhovno sodišče predlogu v tem obsegu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 44a

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 255/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-11

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga - prenehanje potrebe po delu - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje pri presoji utemeljenosti odpovednega razloga pravilno upoštevali okoliščine v zvezi z zaposlovanjem in delom drugih delavk na delovnem mestu sestavljalec, na katerem je bil zaposlen tudi tožnik.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje pri presoji utemeljenosti odpovednega razloga pravilno upoštevali okoliščine v zvezi z zaposlovanjem in delom drugih delavk na delovnem mestu sestavljalec, na katerem je bil zaposlen tudi tožnik.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, da mu delovno razmerje na podlagi odpovedi ni prenehalo, ampak mu še traja, za reintegracijo, priznanje pravic iz delovnega razmerja in prijavo v zavarovanja.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

‒ ali je v obravnavanem primeru sodišče z izpodbijano sodbo izdalo nedovoljeno sodbo presenečenja in storilo bistveno kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP;

‒ ali je sodišče stopnje storilo bistvene kršitve določb o prekluziji novih dejstev in dokazov po drugem odstavku 362. člena ZPP in po prvem in tretjem odstavku 286. člena ZPP ter na prepozno podanih navedbah in dokazih temeljilo odločitev;

‒ ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo pri presoji utemeljenosti odpovednega razloga in pri tem ustrezno upoštevalo sodno prakso Vrhovnega sodišča RS o navideznem poslovnem razlogu oz. o zlorabi odpovednega razloga, ki je tudi v nedopustnem zaposlovanju novih delavcev v času redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi delavcu iz poslovnega razloga;

‒ ali je pravilna odločitev sodišča, da pri zaposlovanju delavk, ki so bile pred to zaposlitvijo zaposlene v drugi družbi, ne gre za nove zaposlitve, temveč za sklenitev pogodb o zaposlitvi za nedoločen čas zaradi vrnitve delavk nazaj k toženi stranki v skladu z dogovorom in da to ne vpliva na izpodbijano odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

5. V skladu s pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP je vrhovno sodišče dopustilo revizijo o vprašanju, navedenem v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 89, 89/1, 89/1-1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367 c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 391/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dokazna ocena - pravica do izjave - zavrnitev predloga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, da v skupno premoženje pravdnih strank, na katerem imata polovični delež, spadajo del parcele, terjatve pravdnih strank iz naslova vlaganj v nepremičnino ter več premičnin. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in v izpodbijanem delu delno sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

- "Ali sta sodišči prve in druge stopnje pri odločitvi, da je bila gradnja t. i. gospodarskega poslopja s stanovanjem projekt družine B., staršev in brata toženke, oblikovali dokazno oceno v skladu z metodološkim navodilom iz 8. člena ZPP?

- Ali je sodišče druge stopnje s potrditvijo odločitve sodišča prve stopnje, da ne izvede predlaganega dokaza z zaslišanjem priče A. A., kršilo tožnikovo pravico do izjave, kar predstavlja bistveno kršitev določil pravdnega postopka v skladu z 8. točko drugega odstavka 339. člena ZPP?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 7/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-27

Vladimir Horvat (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - delegacija pristojnosti

Ker je predložitveno sodišče že izpeljalo postopek za zadržanje nasprotnega udeleženca v varovanem oddelku, čeprav se je že tedaj nahajal v 80 km oddaljeni bolnišnici, ni smotrno, da bi o podaljšanju tega zadržanja sedaj odločalo drugo sodišče.

1. Okrajno sodišče v Lendavi je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj je nasprotni udeleženec do nadaljnjega hospitaliziran v UKC Maribor, oddelek za psihiatrijo, enota za forenzično psihiatrijo. Ker je ta bolnišnica od pristojnega sodišča oddaljena 80 kilometrov, po ZDZdr pa je ob odločanju potreben oseben stik z udeležencem, meni, da je podan razlog smotrnosti za prenos pristojnosti.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 v zvezi s prvim odstavkom 30. člena ZDZdr). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. Sicer drži, da je bolnišnica, v kateri se trenutno nahaja nasprotni udeleženec od sodečega sodišča precej oddaljena (80 km), vendar ni mogoče spregledati, da gre za podaljšanje zadržanja v varovanem oddelku, pri čemer je prvotni postopek izpeljalo prav predložitveno sodišče, in to v enakih okoliščinah. Že tedaj je nasprotni udeleženec bival v taisti bolnišnici, kjer je sodišče tudi opravilo narok (red. št. 37 v spisu). Ker je torej predložitveno sodišče z zadevo že seznanjeno in pozna nasprotnega udeleženca, ni smotrno, da bi o podaljšanju predhodno izrečenega zadržanja v varovanem oddelku brez privolitve sedaj odločalo drugo sodišče. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 370/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. Tožnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je poimenoval "Predlog za dopustitev revizije zoper sklep III Cp 958/2024 (v zvezi s P 361/2019-III)", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 122/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je posebna vrsta sodnega predlagalnega akta, ki zaradi svoje narave (to je zagotovitev enotne sodne prakse oziroma razvoj prava preko sodne prakse) od strank zahteva pravno skrbno in natančno ter konkretno utemeljitev. Osrednji del predloga za dopustitev revizije je obveznost predlagatelja, da v njem natančno in konkretno navede sporno pravno vprašanje (četrti odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)). Če predlagatelj tej zahtevi ne zadosti, sodišče predloga vsebinsko ne presoja, marveč ga v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP zavrže.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje, s katero je slednje zavrnilo zahtevek tožeče stranke za plačilo po mandatni pogodbi. Presodilo je, da tožeča stranka, kot mandatar, na podlagi določil mandatne pogodbe ni upravičena do plačila, ker prodajna pogodba za nepremičnino ni bila realizirana z osebo, katero je posredovala tožeča stranka.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Predlog za dopustitev revizije je posebna vrsta sodnega predlagalnega akta, ki zaradi svoje narave (to je zagotovitev enotne sodne prakse oziroma razvoj prava preko sodne prakse) od strank zahteva pravno skrbno in natančno ter konkretno utemeljitev. Osrednji del predloga za dopustitev revizije je obveznost predlagatelja, da v njem natančno in konkretno navede sporno pravno vprašanje (četrti odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Če predlagatelj tej zahtevi ne zadosti, sodišče predloga vsebinsko ne presoja, marveč ga v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP zavrže.

5. Ker predlagateljica v predlogu ni navedla spornega pravnega vprašanja, je Vrhovno sodišče njen predlog kot nepopoln zavrglo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 106/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - nejasnost izreka - nasprotje med izrekom in obrazložitvijo odločbe

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje z odločitvijo, da "se sodba sodišča prve stopnje v II. točki izreka spremeni tako, da se zavrne tožbeni zahtevek za solidarno plačilo zneska 2.019.492,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20.6.2013" povzročilo bistveno kršitev postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) ter kršitev pravice do sodnega varstva?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje z odločitvijo, da "se sodba sodišča prve stopnje v II. točki izreka spremeni tako, da se zavrne tožbeni zahtevek za solidarno plačilo zneska 2.019.492,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 6. 2013" povzročilo bistveno kršitev postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP ter kršitev pravice do sodnega varstva?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbama toženk delno ugodilo in spremenilo II. točko izreka tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za solidarno plačilo zneska 2.019.492,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostalem delu pa je pritožbi zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Sledilo je zaključku sodišča prve stopnje, da terjatev tožnice do toženk zaradi zadržanja zastaranja ni zastarala. Pojasnilo je, da so izpolnjene vse predpostavke odškodninske odgovornosti tako za prvotoženca kot tudi za drugotoženko, in sicer, da sta ravnala protipravno, da je tožnici zaradi protipravnega ravnanja toženih nastala škoda, da je podana odgovornost ter vzročna zveza med ravnanjem toženih in nastalo škodo. Glede višine škode je sledilo presoji sodišča prve stopnje, da je tožnica upravičena do popolne odškodnine. Pojasnilo je tudi, da prvotoženka svoje terjatve do tožnice iz naslova izplačila ocenjene vrednosti poslovnega deleža zaradi izključitve ne more pobotati s terjatvijo tožnice do prvotoženca, nastale z namerno povzročitvijo škode.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 6/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti - zavrnitev predloga

Pojem drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat predstavljajo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so zlasti takšne osebne povezave ene izmed strank z osebjem sodišča, da je okrnjen videz nepristranskosti ne glede na to, kateri izmed sodnikov sodi v tej zadevi. Če okoliščine vplivajo zgolj na videz nepristranskosti posameznega sodnika, gre lahko kvečjemu za izločitveni razlog, ne pa za razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti. Prav tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. V tej nepravdni zadevi je nasprotni udeleženec s pisno vlogo predlagal prenos pristojnosti na drugo sodišče. Predlog utemeljuje z dejstvom, da je bil oče predlagatelja v preteklosti sodnik na Okrajnem sodišču v A. Bil je tudi sodelavec sodnice B. B., ki je poleg razpravljajočega sodnika še edina zaposlena sodnica na tem sodišču.

2. Okrajno sodišče v A.je predlog predložilo Vrhovnemu sodišču ter v spremnem dopisu pojasnilo, da po njegovem mnenju ni razlogov za prenos pristojnosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Pojem drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat predstavljajo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so zlasti takšne osebne povezave ene izmed strank z osebjem sodišča, da je okrnjen videz nepristranskosti ne glede na to, kateri izmed sodnikov sodi v tej zadevi. Če okoliščine vplivajo zgolj na videz nepristranskosti posameznega sodnika, gre lahko kvečjemu za izločitveni razlog, ne pa za razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti. Prav tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.