VSRS Sklep I Up 54/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-06

UPRS (Zunanji oddelek v Mariboru) Sklep II U 255/2025-13

zavrženje tožbe kot prepozne - osebna vročitev upravne odločbe - fikcija vročitve - tek roka

Besedna zveza "z dnem preteka tega roka" pomeni, da se v primeru neuspelega osebnega vročanja in naslovnikove opustitve, da bi sam dvignil pisanje, šteje, da mu je bilo to vročeno na dan, ko se je iztekel rok za njegov prevzem, to je petnajsti dan in ne kasneje. Iz določbe 87. člena ZUP je še razvidno, da fikcija vročitve nastopi, preden vročevalec pusti pisanje v naslovnikovem predalčniku. Navedeno dejanje namreč opravi po preteku roka za dvig pošiljke, torej po poteku petnajstih dni. To pomeni, da dan, ko je bil dokument puščen v hišnem predalčniku, za samo vročitev ni pravno odločilen.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi 2. točke prvega odstavka 36. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot prepozno zavrglo tožničino tožbo, vloženo zoper odločbo, št. 11064-19853/2021-15 z dne 7. 1. 2025, s katero je Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje njeni vlogi za obročno plačilo obveznosti po odločbi Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 429-2481/2024-2 z dne 5. 11. 2024 ugodil in ji dovolil obveznost v višini 27.521,94 EUR plačati v šestih zaporednih mesečnih obrokih.

2. V obrazložitvi izpodbijanega sklepa je navedlo, da je vročevalec 21. 2. 2025 poskušal tožnici vročiti drugostopenjsko odločbo, s katero je bil postopek končan. Ker ji pisanja ni mogel vročiti, je v njenem hišnem predalčniku pustil obvestilo, kje se nahaja in da ga mora prevzeti v 15 dneh, sicer bo veljala vročitev za opravljeno z dnem poteka tega roka. Ker tožnica v tem času, torej do 8. 3. 2025, pisanja ni prevzela, se je vročitev s tem dnem štela za opravljeno. Tridesetdnevni rok za vložitev tožbe, ki ga določa prvi odstavek 28. člena ZUS-1, je začel teči naslednji dan, 9. 3. 2025, in se je iztekel 7. 4. 2025. Tožnica je tožbo vložila priporočeno po pošti 9. 4. 2025, kar pa je po preteku tridesetdnevnega roka, določenega za vložitev tožbe.

3. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper navedeni sklep vložila pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Navaja, da je sodišče prve stopnje napačno štelo začetek štetja prvega dne roka za vložitev pritožbe glede na to, da je bila fikcija vročitve vzpostavljena šele z dnem 10. 3. 2025, ko ji je bilo sodno pisanje puščeno v poštnem nabiralniku. Meni, da ima fikcija vročitve enake posledice kot sama vročitev, kar pomeni, da prvi dan roka za vložitev rednega pravnega sredstva prične teči šele naslednji dan po opravljeni vročitvi oziroma naslednji dan po tem, ko je vzpostavljena fikcija vročitve, do katere pride z dnem, ko je pismo oziroma sodno pisanje puščeno v nabiralniku. Meni, da zato v obravnavani zadevi ni mogoče šteti fikcije vročitve na dan poteka roka, ko je bila sobota, ko pošta ne dela in tudi sodno pisanje ni bilo puščeno v nabiralniku, tako da se z njim ni mogla seznaniti. Ker je bilo sodno pisanje puščeno v nabiralniku šele z dnem 10. 3. 2025, je rok pričel teči šele z 11. 3. 2025 in se je dejansko iztekel 9. 4. 2025 oziroma 10. 4. 2025, ko je bila tožba tudi oddana priporočeno po pošti. Tožba je bila tako pravočasna in je treba o njej vsebinsko odločiti. Predlaga, naj Vrhovno sodišče njeni pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da tožbo vsebinsko obravnava oziroma podrejeno, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

4. Toženka v odgovoru na pritožbo predlaga, naj Vrhovno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrne.

6. Na podlagi prvega odstavka 87. člena ZUP se morajo odločbe in sklepi ter drugi dokumenti, od katerih vročitve začne teči rok, vročiti osebno tistemu, kateremu so namenjeni. Če se vročitve ne da opraviti tako, pusti vročevalec v hišnem predalčniku, na vratih stanovanja, poslovnega prostora ali delavnice pisno sporočilo, v katerem navede, kje se dokument nahaja in da ga mora naslovnik prevzeti v 15 dneh (tretji odstavek 87. člena ZUP). Če naslovnik dokumenta ne prevzame v 15 dneh, velja vročitev za opravljeno z dnem preteka tega roka. Po preteku tega roka vročevalec pusti dokument v hišnem oziroma izpostavljenem predalčniku naslovnika (četrti odstavek 87. člena ZUP).

7. Besedna zveza "z dnem preteka tega roka" pomeni, da se v primeru neuspelega osebnega vročanja in naslovnikove opustitve, da bi sam dvignil pisanje, šteje, da mu je bilo to pisanje vročeno na dan, ko se je iztekel rok za njegov prevzem, to je petnajsti dan po obvestilu in ne kasneje, kot zmotno meni pritožnica. Iz navedenih določb izhaja še, da

nastopi, še preden vročevalec pusti pisanje v naslovnikovem predalčniku. To dejanje namreč opravi po preteku roka za dvig pošiljke, torej po poteku petnajstih dni. To pa pomeni, da dan, ko je bil dokument puščen v hišnem predalčniku, ni pravno odločilen za nastop fikcije o vročitvi in je drugačno pritožbeno stališče neutemeljeno.

8. Pritožnica ugotovitvi v izpodbijanem sklepu, da je obvestilo za prevzem dokumenta prejela 21. 2.2 025, ne oporeka. Naslednji dan, to je 22. 2. 2025, je v skladu s prvim stavkom drugega odstavka 100. člena ZUP

začel teči rok za prevzem pošiljke, pri čemer je bil petnajsti dan, na katerega je nastopila

, 8. 3. 2025 (sobota). Dne 9. 3. 2025 je zato začel teči tridesetdnevni rok za vložitev tožbe v upravnem sporu iz prvega odstavka 28. člena ZUS-1, ki se je iztekel v ponedeljek, 7. 4. 2025. Vse navedeno je pravilno pojasnilo že sodišče prve stopnje in na tem utemeljilo tudi pravilen sklep, da je bila 9. 4. 2025 vložena tožba prepozna.

9. Ker pritožbene navedbe niso utemeljene in niso podani razlogi, na katere mora Vrhovno sodišče paziti po uradni dolžnosti, je Vrhovno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo (76. člen v zvezi z drugim odstavkom 82. člena ZUS-1).

O tem sklepi Vrhovnega sodišča I Up 84/2014 z dne 13. 3. 2014, I Up 406/2013 z dne 9. 4. 2014, I Up 94/2015 z dne 20. 5. 2015, I Up 142/2018 z dne 10. 10. 2018, I Up 66/2019 z dne 4. 9. 2019 in drugi.

Ta določa, da če je rok določen po dnevih, se ne všteje dan vročitve ali sporočitve oziroma dan dogodka, od katerega je treba šteti rok, temveč se vzame za začetek roka prvi naslednji dan.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 87, 87/3, 100, 100/2, 111, 111/4

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 28, 28/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.