VSRS Sklep I Up 26/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-09

UPRS (Zunanji oddelek v Celju) Sklep IV U 144/2024-47

ponavljanje razreda - šolsko leto - temporarna odločba - izpodbojna tožba - pravni interes - zavrženje tožbe

Odločitev učiteljskega zbora, da učenec ponavlja posamezni razred, se lahko nanaša le na šolsko leto, ki sledi šolskemu letu, v katerem učenec ni dosegel standardov znanja, potrebnih za napredovanje v naslednji razred, oziroma je bil ob njegovem zaključku negativno ocenjen iz enega ali več predmetov. Ker šolsko leto traja od 1. 9. do 31. 8. (prvi odstavek 34. člena ZOsn), takšna odločitev pravno učinkuje le do 31. 8. šolskega leta, za katero je bila sprejeta.

V obravnavani zadevi je učiteljski zbor 18. 6. 2024, torej v šolskem letu 2023/2024, ki je trajalo od 1. 9. 2023 do 31. 8. 2024, sprejel odločitev, da pritožnica ponavlja 4. razred. Ta odločitev se je lahko nanašala le na šolsko leto 2024/2025, ki je trajalo od 1. 9. 2024 do 31. 8. 2025. Ko je torej Upravno sodišče 15. 12. 2025 izdalo izpodbijani sklep o zavrženju izpodbojne tožbe, sporna odločitev ni več pravno učinkovala. Zato si pritožnica z njeno odpravo tudi po presoji Vrhovnega sodišča ne bi več mogla izboljšati svojega pravnega položaja.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijanim sklepom sklenilo, da se dovoli sprememba tožbe z dne 3. 4. 2025 (I. točka izreka), da se tožba v celoti zavrže (II. točka izreka) in da tožnica sama nosi stroške postopka (III. točka izreka).

2. V razlogih izpodbijanega sklepa je pojasnilo, da je toženka v zvezi s tožničinim nenapredovanjem sprejela več aktov. Tako je učiteljski zbor na 2. ocenjevalni konferenci 18. 6. 2024 sprejel sklep, da tožnica ponavlja 4. razred, ki je povzet v zapisniku 2. ocenjevalne konference, št. 6007-1/2023-10 z dne 20. 6. 2024. Spričevalo z dne 24. 6. 2024 je vsebovalo obvestilo o nenapredovanju. Tožnica je 23. 6. 2024 zoper negativno oceno iz matematike in zoper odločitev o nenapredovanju vložila ugovor. Komisija je s sklepom, št. 60302-2/2024-11 z dne 1. 7. 2024, ugovor zoper spričevalo zavrnila. Pritožbena komisija je s sklepom, št. 900-1/2021-48 z dne 27. 8. 2024, sklep z dne 1. 7. 2024 odpravila in zadevo vrnila v ponovno odločanje. Zatem je učiteljski zbor 28. 8. 2024 ponovno odločal o tožničinem napredovanju in sprejel sklep, da tožnica ponavlja 4. razred. V zvezi s tem sklepom je ravnateljica izdala odločbo, št. 60302-1/2024-24 z dne 28. 8. 2024, s katero je znova odločila, da tožnica v šolskem letu 2024/2025 ne napreduje v višji razred, temveč ponavlja 4. razred. Upravno sodišče je s sodbo in sklepom IV U 103/2024 z dne 9. 9. 2024 odločbo ravnateljice z dne 28. 8. 2024 odpravilo in zadevo vrnilo toženki v ponovno odločanje. Komisija pa je nato izdala odločbo, št. 60302-1/2024-39 z dne 11. 9. 2024, s katero je tožničin ugovor z dne 23. 6. 2024 zavrnila (1. točka izreka) in odločila, da tožnica v šolskem letu 2024/2025 ne napreduje v višji razred, ampak ponavlja 4. razred (2. točka izreka).

3. Upravno sodišče je razlogovalo, da 1. točka izreka odločbe komisije z dne 11. 9. 2024, s katero je bil tožničin ugovor zoper sklep o ponavljanju 4. razreda zavrnjen, ne more biti predmet presoje v upravnem sporu, saj ne gre za upravni akt v smislu 2. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1). Zato je tožbo v tem delu na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1 zavrglo. Enako po presoji Upravnega sodišča velja za spričevalo.

4. Dalje je navedlo, da je treba sklep učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024 (povzet v zapisniku, št. 6007-1/2023 z dne 20. 6. 2024), da tožnica v šolskem letu 2024/2025 ponavlja 4. razred, obravnavati kot odločbo s časovno omejeno veljavnostjo, saj po poteku šolskega leta 2024/2025, na katero se nanaša, ne velja več. Šolsko leto 2024/2025 se je namreč izteklo 31. 8. 2025, z njegovim iztekom pa je prenehal poseg v tožničino pravico do napredovanja v višji razred v tem šolskem letu. S tem je po oceni Upravnega sodišča pravno razmerje, ki je iz odločbe izhajalo, prenehalo. Četudi tožnica tudi v tekočem šolskem letu 2025/2026 morebiti ponavlja 4. razred, pravna podlaga za njen pravni položaj ne more biti sklep z dne 18. 6. 2024. Upravno sodišče je zato presodilo, da si tožnica s tožbo, s katero je zahtevala odpravo ali spremembo upravnega akta na način, da v šolskem letu 2024/2025 napreduje v višji razred, glede na dejanske in pravne okoliščine zadeve ne more več izboljšati svojega pravnega položaja. Tožbo je tako tudi v tem delu zavrglo. Dodalo je, da bi lahko tožnica sodno varstvo učinkovito uveljavljala le z ugotovitveno tožbo, ki pa je ni vložila. Enako po presoji Upravnega sodišča velja glede izpodbijanja 2. točke izreka odločbe komisije z dne 11. 9. 2024, s katero je ta ponovno odločila, da tožnica v šolskem letu 2024/2025 ne napreduje v višji razred, ampak ponavlja 4. razred.

5. Upravno sodišče je še pojasnilo, da pa je tožnica vložila ugotovitveno tožbo zoper sklep učiteljskega zbora, št. 60302-1/2024-24 z dne 28. 8. 2024, in sklep pritožbene komisije, št. 900-1/2021-48 z dne 27. 8. 2024. Vendar pa ta dva akta tožnici sploh nista bila vročena, zato zanjo po naziranju Upravnega sodišča nimata pravnih posledic - ne predstavljata dokončnih upravnih aktov v smislu 2. člena ZUS-1. Upravno sodišče je zato tožbo tudi v tem delu zavrglo na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

6. Iz zgoraj navedenih razlogov je Upravno sodišče zavrglo tudi podredni tožbeni zahtevek, v katerem je tožnica predlagala, naj odpravi odločbo komisije z dne 11. 9. 2024, sklep učiteljskega zbora z dne 28. 8. 2024, sklep pritožbene komisije z dne 27. 8. 2024, spričevalo z dne 24. 6. 2024 in sklep učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024 ter samo odloči v zadevi.

7. Poleg navedenega je Upravno sodišče zavrglo še tožbeni predlog po 4. členu ZUS-1.

8. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper sklep Upravnega sodišča vložila pritožbo in Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije (v nadaljevanju Vrhovno sodišče) predlagala, naj pritožbi ugodi, izpodbijani sklep odpravi (pravilno: razveljavi; opomba Vrhovnega sodišča) in vrne zadevo Upravnemu sodišču v ponovno odločanje ali njenemu tožbenemu zahtevku ugodi.

9. Pritožnica v pritožbi v bistvenem navaja, da ji Upravno sodišče v okviru materialno-procesnega vodstva ni omogočilo, da bi se izjavila o svojem pravnem interesu za tožbo (v zvezi s potekom časa) in da bi lahko tožbo prilagodila tako, da bi postavila ugotovitveni zahtevek. Po njenem prepričanju bi ji moralo Upravno sodišče to omogočiti najkasneje na naroku za glavno obravnavo, ki pa ga ni izvedlo. Navaja, da pravni interes za tožbo še vedno izkazuje - še vedno želi napredovati v 5. razred, pri tem pa ni pomembno, ali so letnice šolskega leta postale obsoletne. Opozarja, da če bi Upravno sodišče zadevo reševalo hitro, do spremembe letnic šolskega leta, na kar je Upravno sodišče oprlo izgubo pravnega interesa, ne bi prišlo, in da je v podrednem zahtevku postavila tudi ugotovitveni zahtevek po napredovanju v 5. razred. Meni še, da bi moralo Upravno sodišče upoštevati, da so izpodbijani akti nični, in dodaja, da če bi izpodbijala le prvostopenjski akt, bi drugostopenjski ostal v veljavi.

10. Toženka je odgovor na pritožbo podala, a ne po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1), zato ga Vrhovno sodišče ni upoštevalo.

12. V obravnavani zadevi je Upravno sodišče pritožničino tožbo med drugim zavrglo, ker ta ni več izkazovala pravnega interesa za odpravo odločitve učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2026, sprejete na podlagi šestega odstavka 69. člena Zakona o osnovni šoli (v nadaljevanju ZOsn) in takrat veljavnega prvega odstavka 25. člena Pravilnika o preverjanju in ocenjevanju znanja ter napredovanju učencev v osnovni šoli, da pritožnica ponavlja 4. razred. Ko je Upravno sodišče izdalo izpodbijani sklep, se je namreč šolsko leto 2024/2025, na katero se sporna odločitev nanaša, že končalo. Pritožnica temu ugovarja in meni, da pravni interes še vedno izkazuje. Bistvo spora je torej, ali pritožnica še izkazuje pravni interes za izpodbojno tožbo ali pa je podan razlog za njeno zavrženje po 6. točki prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

13. Vrhovno sodišče pritrjuje Upravnemu sodišču, da odločitev učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024, da pritožnica ponavlja 4. razred (v prilagojenem izobraževalnem programu osnovne šole z nižjim izobrazbenim standardom), predstavlja odločbo z veljavnostjo za določen čas (tako imenovano temporarno odločbo).

14. ZOsn namreč določa, da lahko učenec 3., 4., 5. in 6. razreda v prilagojenem izobraževalnem programu osnovne šole z nižjim izobrazbenim standardom na podlagi pisnega obrazloženega predloga razrednika ponavlja razred brez soglasja staršev. Učenec lahko ponavlja razred, če ni dosegel standardov znanja, ki so potrebni za napredovanje v naslednji razred, oziroma če je ob koncu šolskega leta negativno ocenjen iz enega ali več predmetov, čeprav mu je šola omogočila vključitev v ustrezne dejavnosti razširjenega programa (peti odstavek 69. člena). Odločitev o tem sprejme učiteljski zbor (šesti odstavek 69. člena). Iz navedenega (logično) izhaja, da se odločitev učiteljskega zbora, da učenec ponavlja posamezni razred, lahko nanaša le na šolsko leto, ki sledi šolskemu letu, v katerem učenec ni dosegel standardov znanja, potrebnih za napredovanje v naslednji razred, oziroma je bil ob njegovem zaključku negativno ocenjen iz enega ali več predmetov. Ker šolsko leto traja od 1. 9. do 31. 8. (prvi odstavek 34. člena ZOsn), takšna odločitev pravno učinkuje le do 31. 8. šolskega leta, za katero je bila sprejeta.

15. V obravnavani zadevi je učiteljski zbor 18. 6. 2024, torej v šolskem letu 2023/2024, ki je trajalo od 1. 9. 2023 do 31. 8. 2024, sprejel odločitev, da pritožnica ponavlja 4. razred. Ta odločitev se je lahko nanašala le na šolsko leto 2024/2025, ki je trajalo od 1. 9. 2024 do 31. 8. 2025. Ko je torej Upravno sodišče 15. 12. 2025 izdalo izpodbijani sklep, sporna odločitev ni več pravno učinkovala. Zato si pritožnica z njeno odpravo tudi po presoji Vrhovnega sodišča ne bi več mogla izboljšati svojega pravnega položaja.

Kot je namreč poudarilo tudi Ustavno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustavno sodišče), je izpodbojna tožba namenjena temu, da se z odpravo nezakonitega upravnega akta prepreči poseg (ali nadaljevanje poseganja) v pravni položaj tožnika in da se zadeva vrne v ponovno odločanje pristojnemu upravnemu organu, ki naj v ponovnem odločanju postopek zaključi z izdajo pravilnega in zakonitega upravnega akta.

To pa v obravnavanem primeru v času, ko je Upravno sodišče izdalo izpodbijani sklep, zaradi poteka časa in s tem prenehanja pravnega učinkovanja odločitve učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024, ni bilo več mogoče.

16. Na drugačno presojo ne vpliva niti pritožničino zatrjevanje, da še vedno obiskuje 4. razred istega programa in da izpolnjuje pogoje za napredovanje v 5. razred. Tudi če pritožnica v trenutnem šolskem letu 2025/2026 (od 1. 9. 2025 do 31. 8. 2026) še vedno ponavlja 4. razred v prilagojenem izobraževalnem programu osnovne šole z nižjim izobrazbenim standardom, podlaga za to ni odločitev učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024, saj je ta - kot je Vrhovno sodišče pojasnilo zgoraj - pravno učinkovala le do 31. 8. 2025.

17. V tem primeru je imela pritožnica možnost, da bi že v tožbi poleg izpodbojnega postavila tudi ugotovitveni zahtevek. Prav tako pa bi lahko svoj zahtevek spremenila ali ga dopolnila od nastanka spremenjenih okoliščin (to je od zaključka šolskega leta 2024/2025) do odločitve Upravnega sodišča. Kot je Vrhovno sodišče že večkrat pojasnilo, ima namreč tožnik možnost, da v svoji tožbi postavi več zahtev iz 33. člena ZUS-1, če želi oziroma pristaja na več možnih odločitev Upravnega sodišča, ki bi ustrezali njegovi izraženi volji in bi jih torej štel za želeni uspeh v upravnem sporu. Prav tako pa lahko tudi ves čas do odločitve Upravnega sodišča svojo tožbeno zahtevo spremeni in prilagodi morebitnim drugačnim okoliščinam, če s tem ne zahteva nekaj več od tistega, kar je v tožbi že zahteval, in ne poseže v dele upravne odločbe, ki so že postali pravnomočni, ker s tožbo niso bili izpodbijani.

18. Pritožnica poleg izpodbojnega ugotovitvenega zahtevka glede odločitve učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024 ni postavila, niti kasneje izpodbojnega ni spremenila v ugotovitvenega. Ugotovitvenega zahtevka ne predstavlja niti njena (podredna) zahteva, naj Upravno sodišče ugotovi, da izpolnjuje pogoje za prilagojeno napredovanje za šolsko leto 2024/2025 in da napreduje v 5. razred prilagojenega programa nižjega izobraževalnega standarda.

Kot je pravilno pojasnilo že Upravno sodišče, je takšno zahtevo mogoče razumeti le kot zahtevo za odločanje v sporu polne jurisdikcije (četrta alineja prvega odstavka 33. člena ZUS-1).

19. Da takega tožbenega zahtevka ni postavila oziroma ga ni ustrezno spremenila, je okoliščina na strani pritožnice in ne odgovornost Upravnega sodišča, ki mu očita, da ni postopalo dovolj hitro in da ji ni omogočilo, da bi tožbeni zahtevek ustrezno prilagodila. Vrhovno sodišče poudarja, da je na podlagi prvega odstavka 31. člena ZUS-1 Upravno sodišče dolžno pozvati stranko le, da odpravi formalne pomanjkljivosti tožbe (nepopolnost, nejasnost), ni pa je dolžno pozivati na spremembo tožbenega predloga oziroma zahtevka ali jo opozarjati na to, da naj za možnost uspeha v upravnem sporu predlaga oziroma zahteva nekaj drugega od tistega, kar vsebuje njena prvotna tožba.

Da takšno stališče ne pomeni kršitve pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave Republike Slovenije, v nadaljevanju Ustava) in pravnega sredstva (25. člen Ustave), je v odločbi Up-1158/23, Up-1159/23 z dne 11. 9. 2025 potrdilo tudi Ustavno sodišče.

Ob tem Vrhovno sodišče ponavlja, da je imela pritožnica možnost, da bi poleg izpodbojnega postavila tudi ugotovitveni zahtevek, prav tako pa je imela od zaključka šolskega leta 2024/2025 do izdaje izpodbijanega sklepa 15. 12. 2025 tri mesece in pol, da bi lahko tožbeni zahtevek ustrezno prilagodila, vendar tega ni storila.

20. Kolikor pa pritožnica z navedbami, da ne more izpodbijati le prvostopenjskega akta, ker bi sicer drugostopenjski ostal v veljavi, izpodbija stališče Upravnega sodišča, da 1. točka izreka odločbe komisije z dne 11. 9. 2024, s katero je bil zavrnjen tožničin ugovor zoper odločitev učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024 o ponavljanju 4. razreda, ne more biti predmet presoje v upravnem sporu, ker ne gre za upravni akt v smislu 2. člena ZUS-1, Vrhovno sodišče sodi, da je takšna presoja pravilna. Upravni akti v smislu ZUS-1 namreč niso akti, ki v izreku ne vsebujejo odločitve o pravici ali obveznosti fizične ali pravne osebe in zato ne vplivajo na vsebino prvostopenjskega upravnega akta.

Pravilna pa je tudi presoja Upravnega sodišča, da izpodbojna tožba ni dovoljena niti zoper odločitev iz 2. točke izreka odločbe komisije z dne 11. 9. 2024. Čeprav je komisija v tej točki ponovno (vsebinsko) odločila, da pritožnica v šolskem letu 2024/2025 ne napreduje v višji razred, temveč ponavlja 4. razred, izpodbojna tožba ni dovoljena iz istih zgoraj predstavljenih razlogov, iz katerih ni dovoljena zoper odločitev učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024.

21. Odločitev Upravnega sodišča, ki je pritožničino izpodbojno tožbo zoper odločitev učiteljskega zbora z dne 18. 6. 2024 in odločbo komisije z dne 11. 9. 2024 zavrglo iz razlogov iz 4. in 6. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1, je tako pravilna. Ker je Upravno sodišče tožbo zavrglo iz zgoraj navedenih razlogov in je torej meritorno ni obravnavalo, mu tudi ni bilo treba izvesti glavne obravnave, niti ni moglo presojati zatrjevane ničnosti izpodbijanih aktov.

22. Glede na navedeno in ker niso podani razlogi, na katere mora paziti po uradni dolžnosti, je Vrhovno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (76. člen v zvezi s prvim odstavkom 82. člena ZUS-1).

O odločbah z veljavnostjo za določen čas glej Kerševan, E., in Androjna, V.: Upravno procesno pravo. Lexpera d. o. o. (GV Založba), Ljubljana 2018, str. 324.

Primerjaj na primer sklepe Vrhovnega sodišča I Up 13/2023 z dne 24. 5. 2023, točko 7, I Up 16/2023 z dne 25. 5. 2023, točko 7, I Up 186/2025 z dne 11. 11. 2025, točki 8 in 9, ter I Up 189/2025 z dne 13. 11. 2025, točki 11 in 12.

Glej odločbo Ustavnega sodišča U-I-181/09, Up-860/09, Up-222/10 z dne 10. 11. 2011, točko 13.

Glej sklep Vrhovnega sodišča I Up 159/2015 z dne 20. 1. 2016, točko 22.

Glej 59. točko obrazložitve izpodbijanega sklepa.

Glej na primer sklep Vrhovnega sodišča I Up 189/2025 z dne 13. 11. 2025, točko 14 in v njej citirano sodno prakso.

Glej odločbo Ustavnega sodišča Up-1158/23, Up-1159/23 z dne 11. 9. 2025, točki 13 in 14.

Tako tudi Kerševan, E.: 2. člen, v: Kerševan, E. (ur.): Zakon o upravnem sporu (ZUS-1) s komentarjem. Lexpera, d. o. o. (GV Založba), Ljubljana 2019, str. 21, in sklep Vrhovnega sodišča I Up 102/2014 z dne 3. 2. 2016, točka 5.

Zakon o osnovni šoli (1996) - ZOsn  - člen 34, 34/1, 69, 69/5, 69/6

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 36, 36/1, 36/1-4, 36/1-6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.