VSRS Sodba VIII Ips 28/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-24

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski, dr. Mateja Končina Peternel, Katarina Parazajda

dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga - poskusno delo - neutemeljen odpovedni razlog

Delavcu v času opravljanja poskusnega dela ni dopustno podati redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

II. Tožena stranka mora v 15 dneh od vročitve te sodbe povrniti tožeči stranki stroške revizijskega postopka v znesku 360,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti, določenega v tej točki izreka.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi št. 1/2022/MS iz poslovnega razloga z dne 2. 3. 2023, ki jo je podala toženka tožnici, nezakonita in jo je razveljavilo (1. točka izreka). Ugotovilo je, da delovno razmerje tožnice pri toženki na podlagi pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas z dne 4. 10. 2022 za delovno mesto A., ni prenehalo z dnem 25. 3. 2023, temveč traja še naprej z vsemi pravicami iz pogodbe o zaposlitvi, kot da tožnici delovno razmerje ne bi prenehalo, do 19. 4. 2023 in od 27. 4. 2024 do 16. 9. 2024, ko se sodno razveže (2.a točka izreka). Kar je tožnica zahtevala več iz naslova trajanja delovnega razmerja in reintegracije k toženki, je zavrnilo (2.b točka izreka). Toženki je naložilo, da mora tožnici za ves čas nezakonitega prenehanja pogodbe o zaposlitvi priznati delovno dobo ter pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije urediti vpis zavarovalne dobe v matično evidenco (3. točka izreka). Toženki je nadalje naložilo, da mora tožnici za čas od dneva nezakonitega prenehanja pogodbe o zaposlitvi, to je od 25. 3. 2023 do vključno 19. 4. 2023 in od dne 27. 4. 2024 do vključno 16. 9. 2024 obračunati mesečna nadomestila plač v višini 2.999,99 EUR, od njih obračunati in plačati pristojnim institucijam vse pripadajoče davke in prispevke, tožnici pa izplačati pripadajoče neto zneske mesečnih plač skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti do plačila (4.a točka izreka). Kar je tožnica zahtevala več iz naslova nadomestila plač, je zavrnilo (4.b točka izreka). Toženki je naložilo tudi, da mora tožnici izplačati denarno povračilo v višini 2.999,99 EUR, od tega zneska poravnati vse pripadajoče prispevke in davke ter ji izplačati pripadajoč neto znesek skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (5. točka izreka). Toženki je naložilo še, da mora tožnici plačati stroške postopka v višini 1.608,97 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, poleg tega pa je odločilo, da toženka nosi svoje stroške postopka in da je toženka zavezanec za plačilo sodne takse (5., 6. in 7. točka izreka).

2. Zoper navedeno sodbo sta se pritožili tožnica in toženka. Sodišče druge stopnje je obe pritožbi zavrnilo, potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da mora toženka tožnici povrniti stroške odgovora na pritožbo v znesku 279,99 EUR, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Vrhovno sodišče je s sklepom VIII DoR 106/2025 z dne 16. 6. 2025 na predlog toženke dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je delavcu v času poskusnega dela mogoče podati odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

4. Toženka v reviziji uveljavlja, da sta sodišči druge in prve stopnje zmotno uporabili materialno pravo, ko sta presodili, da tožnici v času trajanja poskusnega dela ni mogla podati redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga. Pri tem se sklicuje na zgodovinsko razlago 125. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1)

v primerjavi z prej veljavnim 125. členom Zakona o delovnih razmerjih (ZDR).

S spremembo besedila 125. člena ZDR-1 je želel zakonodajalec delodajalcem omogočiti večjo prožnost in tudi v času poskusnega dela dopustiti odpovedi iz vseh razlogov, navedenih v 89. členu ZDR-1. Določbi 89. člena ZDR-1 in 125. člena ZDR-1 nista v razmerju splošne norme in specialne norme, temveč 125. člen ZDR-1 kot specialna norma zgolj dopolnjuje splošno ureditev in je ne izključuje. V šestem odstavku 125. člena ZDR-1 besedica "tudi" ne pomeni izključevanja drugih oblik odpovedi pogodbe o zaposlitvi, temveč vključevanje le teh. Nevzdržnost stališča sodišč se pokaže tudi glede na logično razlago. Po tem stališču bi moral delodajalec delavca, katerega delo ne potrebuje več zaradi ekonomskih razlogov, obdržati v delovnem razmerju samo zato, ker mu še ni potekla poskusna doba. Šele nato bi mu lahko podal odpoved pogodbe iz poslovnega razloga. Takšno ravnanje bi bilo povsem v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja ter načelom gospodarnosti. Tudi po namenski razlagi spornih določb sta stališči sodišč zmotni. Razlaga sodišč je tudi v nasprotju z načelom varstva šibkejše stranke. Toženka je v konkretnem primeru delovala v korist delavke, saj se je odločila za prenehanje pogodbe na podlagi objektivnega razloga (poslovnega razloga), ki ne nosi negativne stigme in ne vpliva na subjektivno zaznavanje lastne vrednosti strokovne delavke (do tega bi prišlo, če bi toženka tožnici podala odpoved pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela). Končno je stališče sodišč nezdružljivo tudi z ustavnim načelom sorazmernosti (2. člen Ustave RS) in zagotovljeno svobodno gospodarsko pobudo in podjetniško svobodo (74. člen Ustave RS). Priglaša stroške revizijskega postopka.

5. Tožnica je podala odgovor na revizijo, v katerem predlaga vrhovnemu sodišču, da revizijo toženke zavrne in ji naloži povračilo stroškov tožnice za odgovor na revizijo skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

7. Vrhovno sodišče na podlagi 371. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

izpodbijano sodbo preizkusi samo v tistem delu in glede tistih konkretnih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

8. V postopku je bilo ugotovljeno, da sta tožnica in toženka 4. 10. 2022 sklenili pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas za delovno mesto A., ki je stopila v veljavo 17. 10. 2022. Prvi člen te pogodbe je v drugem odstavku določal, da bo delavec po nastopu dela na poskusnem delu v trajanju šest mesecev, od 17. 10. 2022 do 16. 4. 2023, komisija, ki bo ocenjevala delo tožnice pa bo imenovana s sklepom, ki ga bo tožnica prejela ob nastopu dela. Toženka je tožnici dne 2. 3. 2023 podala redno odpoved te pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, delovno razmerje pa ji je poteklo s petnajstdnevnim odpovednim rokom, to je 25. 3. 2023, torej še v času trajanja poskusnega dela.

9. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je bila redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, ki jo je toženka podala tožnici v času opravljanja poskusnega dela in zaradi katere ji je delovno razmerje pri toženki prenehalo, nezakonita. Zaključilo je, da 125. člen ZDR-1, ki ureja poskusno delo, izrecno določa, katere vrste odpovedi lahko delodajalec poda delavcu. Ker redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga ni med njimi, toženka ni imela zakonite pravne podlage za podajo te odpovedi tožnici. Takšno stališče je kot pravilno potrdilo tudi sodišče druge stopnje.

10. ZDR-1 opredeljuje poskusno delo v 125. členu. Po prvem odstavku tega člena se delavec in delodajalec v pogodbi o zaposlitvi lahko dogovorita o poskusnem delu. Iz drugega odstavka tega člena med drugim izhaja, da poskusno delo traja največ šest mesecev in da se lahko podaljša v primeru začasne odsotnosti z dela. Po tretjem odstavku tega člena lahko delavec v času trajanja poskusnega dela redno odpove pogodbo o zaposlitvi. Nadalje četrti odstavek navedenega člena določa, da lahko delodajalec v primeru, če v času trajanja ali ob poteku poskusnega dela ugotovi, da delavec poskusnega dela ni uspešno opravil, delavcu redno odpove pogodbo o zaposlitvi. Po šestem odstavku citiranega člena lahko delodajalec v času trajanja poskusnega dela delavcu odpove pogodbo o zaposlitvi tudi, če so podani razlogi za izredno odpoved ali zaradi postopka za prenehanje delodajalca ali prisilne poravnave.

11. Pravilno je razlogovanje sodišč druge in prve stopnje, da je delavcu, ki ima dogovorjeno poskusno delo, zakonsko dopustno podati odpoved pogodbe o zaposlitvi le v treh primerih, ki jih izrecno določa 125. člen ZDR-1. Toženka neutemeljeno navaja, da naj bi bile možne v takšnih primerih tudi druge vrste odpovedi pogodbe o zaposlitvi, kar naj bi izhajalo iz zgodovinske razlage določbe 125. člena ZDR-1 (v primerjavi s prej veljavnim 125. členom ZDR, ki je prav tako urejal poskusno delo), pa tudi iz drugih razlagalnih metod določbe 125. člena ZDR-1. Nobena od teh metod namreč ne omogoča zaključka, da šesti odstavek 125. člena ZDR-1 daje delodajalcu možnost, da delavcu, ki je na poskusnem delu, zakonito poda tudi redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga (oziroma druge odpovedi pogodbe o zaposlitvi od tistih, ki jih 125. člen ZDR-1 izrecno opredeljuje).

12. Prej veljavni ZDR je v četrtem odstavku 125. člena določal, da lahko delodajalec na podlagi ugotovitve o neuspešno opravljenem poskusnem delu ob poteku poskusnega dela delavcu izredno odpove pogodbo o zaposlitvi. Po petem odstavku tega člena pa v času trajanja poskusnega dela delodajalec delavcu ni smel odpovedati pogodbe o zaposlitvi, razen, če so bili podani razlogi za izredno odpoved ali zaradi postopka za prenehanje delodajalca ali prisilne poravnave.

13. Okoliščina, da iz petega odstavka 125. člena ZDR izhaja izrecna prepoved podajanja drugih odpovedi pogodbe o zaposlitvi in da je zakonodajalec sedaj veljavni šesti odstavek 125. člena ZDR-1 oblikoval nekoliko drugače (delodajalcu je omogočil možnost podaje odpovedi pogodbe o zaposlitvi tudi, če so podani razlogi za izredno odpoved ali zaradi postopka prenehanja delodajalca ali prisilne poravnave), ne pomeni, da je zakonodajalec razširil možne odpovedi, ki jih lahko poda delodajalec delavcu v času opravljanja poskusnega dela. Beseda "tudi" v besedilu šestega odstavka 125. člena ZDR-1 namreč pripelje do zaključka, da ima delodajalec poleg odpovedi, ki je opredeljena v četrtem odstavku, možnost delavcu, ki opravlja poskusno delo, podati le še odpovedi, ki sta izrecno določeni v šestem odstavku tega člena. Zakonodajalec je tudi s šestim odstavkom 125. členom ZDR-1 ohranil le možnost odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razlogov, ki so v tej določbi izrecno navedeni.

14. Sprememba sedanjega šestega odstavka 125. člena ZDR-1 v primerjavi s prej veljavnim petim odstavkom 125. člena ZDR ni bila vsebinske narave. To potrjuje tudi obrazložitev predloga 125. člena ZDR-1, objavljena v Poročevalcu DZ (EPA 728-VI). V tej obrazložitvi je v zvezi z odpovedjo pogodbe o zaposlitvi pojasnjeno le, da daje predlog zakona delodajalcu možnost, da že v času trajanja poskusnega dela redno odpove pogodbo o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela s sedemdnevnim odpovednim rokom. To pomeni, da je bil bistveni namen zakonodajalca pri oblikovanju člena 125. ZDR-1 (v primerjavi s prej veljavnim 125. členom ZDR) v tem, da je v primeru neuspešno opravljenega poskusnega dela delodajalcu omogočil podajo redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi (in ne več izredne odpovedi), s čimer je tak delavec izrecno pridobil tudi pravico do odpravnine (sedmi odstavek 125. člena ZDR-1) in sedemdnevni odpovedni rok (prvi odstavek 94. člena ZDR-1). Poleg tega redno odpoved zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela delodajalec lahko poda že v času trajanja poskusnega dela, za razliko od prejšnje ureditve, kjer je imel delodajalec možnost izredno odpovedati pogodbo o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela šele ob poteku poskusnega dela.

15. Neutemeljeno je tudi revizijsko stališče, da 125. člen ZDR-1 ne predstavlja specialne ureditve v primerjavi z 89. členom ZDR-1. 125. člen ZDR-1 na poseben način ureja položaj delavca, ki sklene pogodbo o zaposlitvi z dodatnim pogojem opravljanja poskusnega dela, vključno z možnostjo le tistih vrst odpovedi pogodbe o zaposlitvi, ki so v tej določbi izrecno navedene. Taka ureditev je razumljiva glede na namen poskusnega dela, ki je v tem, da delodajalec preizkusi, ali je delavec usposobljen za delo, za katerega je sklenil pogodbo o zaposlitvi oziroma ali ima za opravljanje tega dela potrebna znanja.

16. Z razlago 125. člena ZDR-1, kot sta jo sprejeli sodišči druge in prve stopnje in ki ji kot pravilni pritrjuje tudi vrhovno sodišče, tudi ni kršeno v reviziji zatrjevano načelo varstva delavca kot šibkejše stranke. Prav nasprotno, v primeru, če bi bilo zoper delavca, ki ima v pogodbi o zaposlitvi dogovorjeno poskusno delo, mogoče podati tudi druge vrste odpovedi pogodbe o zaposlitvi, bi bil delavec v slabšem položaju, saj bi mu lahko delovno razmerje prenehalo na več različnih možnih načinov, kot pa jih taksativno določa 125. člen ZDR-1.

17. Prav tako ne drži revizijski očitek, da je stališče sodišč nezdružljivo z ustavnim načelom sorazmernosti oziroma da to pomeni kršitev svobodne gospodarske pobude in podjetniške svobode. S tem, ko zakonodajalec zoper delavca, ki je na poskusnem delu, ni dopustil možnosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga in je s tem omogočil takemu delavcu nadaljevanje delovnega razmerja do zaključka poskusnega dela, je zavaroval njegov specifični delovnopravni položaj v obdobju, ko opravlja poskusno delo. To traja največ šest mesecev. Po izteku tega obdobja delodajalec ni več omejen s podajanjem drugih odpovedi, ki jih predvideva ZDR-1 (seveda ob predpostavki, da so za njih izpolnjeni vsi zakonski pogoji). Zaradi relativno kratkega obdobja in namena varstva delovnopravnega položaja takšnega delavca ne prihaja do kršitve načela sorazmernosti niti prekomernega posega v pravico do svobodne gospodarske pobude.

18. Na podlagi navedenega se odgovor na dopuščeno vprašanje glasi, da delavcu v času poskusnega dela ni mogoče podati odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

19. Ker revizija toženke ni bila utemeljena, jo je vrhovno sodišče na podlagi 378. člena ZPP zavrnilo.

20. Ker toženka z revizijo ni uspela, mora tožnici povrniti njene stroške revizijskega postopka (prvi odstavek 154. člena ZPP), in sicer 450 točk po 6. točki tarifne številke 15 Odvetniške tarife,

2 % materialnih stroškov in 22 % DDV, kar ob vrednosti odvetniške točke 0,60 EUR znaša skupaj 360,00 EUR. V primeru zamude pri plačilu tega zneska bo morala toženka tožnici plačati tudi priglašene zakonske zamudne obresti.

21. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda te sodbe. Odločitev je sprejelo soglasno.

Tožnica je bila v bolniškem staležu od 6. 3. 2023 do 24. 3. 2023.

Peti in sedmi odstavek 125. člena ZDR-1 se nanašata na dogovor o ustreznem denarnem povračilu namesto dela ali celotnega odpovednega roka v skladu s 96. členom ZDR-1 oziroma na upravičenost delavca do odpravnine, določene za primer redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, če mu delodajalec poda odpoved pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 125, 125/4, 125/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.