VSRS Sklep II DoR 370/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

povrnitev škode - padec na pločniku - luknja v pločniku - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je 31. 3. 2022 zvečer, ko je hodila po pločniku Gunduličeve ulice v Mariboru, padla zaradi luknje, ki se je nahajala na pločniku in se telesno poškodovala. Od toženke, pri kateri imata upravljavec in vzdrževalec te javne površine zavarovano civilno odgovornost, je zahtevala plačilo odškodnine v višini 7.800 EUR iz naslova utrpele nepremoženjske škode.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnice v delu, ki se je nanašala na stroškovno odločitev, v preostalem delu pa jo je zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali pločnik, kjer je poškodba segala 40 cm od roba v notranjost, globine 4-5 cm in dolžine 40 cm, delno prekrita z listjem, dogodek pa se je zgodil zvečer ob slabši vidljivosti in ob parkiranem avtomobilu, ki je dodatno zmanjševal prehodni prostor, še ustreza standardu normalne pohodne površine?

- Ali se tehnično-gradbeni predpisi (npr. Tehnične specifikacije cest -TSC, 08.311/2:2005), ki opredeljujejo udarne jame na voziščih, lahko uporabijo kot minimalni standard dolžne skrbnosti tudi pri pločnikih, in ali je njihova opustitev skladna s pojmom razumna skrbnost upravljavcev javnih površin?

- Ali se od povprečno skrbnega pešca v urbanem okolju pričakuje, da bo ob slabši vidljivosti in prisotnosti ovir, kot je parkirano vozilo, ves čas usmerjal pozornost v tla, sicer pa nosil odgovornost za nastali padec?

- Ali bi moral upravljavec pločnika luknjo dimenzije 40x40 cm in globine 4-5 cm, ki ni nastala nenadoma, temveč postopoma, zaznati in sanirati že ob rednih pregledih, namesto, da jo je odpravil šele po škodnem dogodku?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna. Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz navedene določbe niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.