TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I Up 159/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-19

PRAVO VIZUMOV, AZILA IN PRISELJEVANJA - UPRAVNI SPOR

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost stranke - zavrženje pritožbe

Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijanim sklepom na podlagi 32. člena in 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožničin predlog za izdajo začasne odredbe, predlagane v zvezi s tožbo zoper odločbo Veleposlaništva Republike Slovenije v Kairu, št. VKA-02-002642 z dne 9. 1. 2025, s katero je navedeni organ, zaradi obstoja zavrnilnih razlogov na podlagi 6. in 11. alineje prvega odstavka 26. člena Zakona o tujcih (v nadaljevanju ZTuj-2), zavrnil tožničino prošnjo za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje (vizum D) za združitev družine s soprogom, slovenskih državljanom z imenom A. A., rojenim ...

2. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper ta sklep z dne 13. 8. 2025 vložila pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

5. Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, torej zavrženjem pritožbe, je bila pritožnica seznanjena v pravnem pouku sedaj izpodbijanega sklepa. Kljub temu je predmetno pritožbo vložila sama, v njej pa ne zatrjuje, da ima opravljen zahtevani izpit. Vrhovno sodišče jo je zato z dopisom I Up 159/2025 z dne 8. 9. 2025 pozvalo, da v roku osmih dni predloži dokaz, da ima opravljen pravniški državni izpit, vendar pritožnica v postavljenem roku zahtevanega dokazila ni predložila.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo na podlagi 343. člena v zvezi s 366. členom ZPP in 22. členom ZUS-1.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 76/2018, I Up 204/2022, I Up 12/2023 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 145/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zdravstveno stanje udeleženca - obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zavodu - ugoditev predlogu

Postopek bo predvidoma lažje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, kar bo glede na njegovo zdravstveno stanje predvsem v korist udeleženca.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Novem mestu je bil vložen predlog za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Nasprotni udeleženec je od 19. 3. 2025 na Enoti za forenzično psihiatrijo UKC Maribor, kjer bo dalj časa. Okrajno sodišče v Novem mestu zato Vrhovnemu sodišču predlaga, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. V skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. Nasprotnemu udeležencu je bil s sklepom Okrožnega sodišča v Novem mestu I K 96692/2024 z 2. 6. 2025 izrečen varnostni ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu v Enoti za forenzično psihiatrijo UKC Maribor. Zdravljenje v zavodu sme trajati največ pet let, potrebnost izrečenega varnostnega ukrepa pa se presoja vsakih šest mesecev (sklep na list. št. 2). V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1) ter pregled, ki ga opravi izvedenec medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Navedene okoliščine so tudi po presoji Vrhovnega sodišča take narave, da bo postopek predvidoma lažje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, kar bo glede na njegovo zdravstveno stanje predvsem v korist udeleženca.

5. Ker je nasprotni udeleženec od 19. 3. 2025 na Enoti za forenzično psihiatrijo UKC Maribor in bo tam predvidoma prebival daljši čas, je na podlagi petega odstavka 11. člena ZNP‑1 tudi Okrajno sodišče v Mariboru krajevno pristojno za odločanje o predlogu.

Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

Sklepi VSRS I R 171/2024 s 6. 11. 2024, I R 189/2024 s 6. 11. 2024, I R 148/2024 z 2. 10. 2024 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 102/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - zavrnitev predloga

Razlogi, s katerimi stranka uveljavlja izločitev konkretnega sodnika, po ustaljeni sodni praksi niso hkrati tudi razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

1. Tožeča stranka je v pravdni zadevi pred Okrajnim sodiščem v Piranu podala obširno vlogo, v katerem v prvi vrsti predlaga izločitev sodnice Samante Kravanja. Ob tem pa zaradi "resnosti kršitve" nujno zahteva tudi prenos zadeve na nevtralno sodišče, pri čemer poda predlog za prenos na Okrajno sodišče na Vrhniki.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi najbolj pogosto napolnjujejo okoliščine, ki bi utegnile vzbuditi dvom v nepristranskost sodišča. Razlogi, s katerimi stranka uveljavlja izločitev konkretnega sodnika, po ustaljeni sodni praksi niso hkrati tudi razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. O predlogu za izločitev sodnice je bilo sicer tudi že odločeno in predlog zavrnjen.

5. Vrhovno sodišče je neutemeljen predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 129/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost izvršilnega sodišča - izvršilni postopek - okrajno sodišče

ZPP v 63. členu določa, da je za sojenje v sporih, ki nastanejo med izvršilnim postopkom oziroma zaradi izvršilnega postopka, izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi izvršilni postopek oziroma sodišče, na območju katerega je sodišče, ki vodi izvršilni postopek. Tudi po splošnem pravilu Zakona o izvršbi in zavarovanju (5. člen) so za izvršilne postopke stvarno pristojna okrajna sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani se je v obravnavani zadevi izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Novi Gorici.

2. Okrožno sodišče v Novi Gorici, ki mu je bila zadeva odstopljena v reševanje, je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za obravnavanje te zadeve pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici, saj stranka želi doseči ustavitev postopka izvršbe I 313/2017, ki poteka pred Okrajnim sodiščem v Novi Gorici.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

4. Če sodišče, ki mu je bila zadeva odstopljena kot pristojnemu sodišču, misli, da je pristojno tisto sodišče, ki mu je zadevo odstopilo, pošlje zadevo sodišču, ki naj reši spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. V obravnavanem primeru gre za spor o pristojnosti med okrožnima sodiščema z območja različnih višjih sodišč. V skladu z določbo 25. člena ZPP v takšnem primeru odloči Vrhovno sodišče.

6. Iz spisa izhaja, da se vloga tožnika nanaša na postopek, ki je tekel pred Okrajnim sodiščem v Novi Gorici pod opr. št I 313/2017. ZPP v 63. členu določa, da je za sojenje v sporih, ki nastanejo med izvršilnim postopkom oziroma

izvršilnega postopka, izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi izvršilni postopek oziroma sodišče, na območju katerega je sodišče, ki vodi izvršilni postopek. Tudi po splošnem pravilu Zakona o izvršbi in zavarovanju (5. člen) so za izvršilne postopke stvarno pristojna okrajna sodišča.

7. Upoštevajoč navedeno in dejstvo, da gre v predloženi zadevi za spor v zvezi z izvršilnim postopkom Okrajnega sodišča v Novi Gorici I 313/2017, je Vrhovno sodišče sklenilo, da je za odločanje o tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

V tožbi trdi, da je Okrajno sodišče v Novi Gorici nadaljevalo izvršilni postopek, čeprav je bil ustavljen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 127/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-30

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Franc Seljak

predlog za prenos krajevne pristojnosti - prenos pristojnosti - aktivna legitimacija - predsednik sodišča - zavrženje

Predsednik sodišča ni legitimiran za vložitev predloga za prenos pristojnosti.

1. Predsednica Okrajnega sodišča v Kranju je v pravdni zadevi Okrajnega sodišča v Kranju podala predlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Ne glede na to, ali predlog za prenos pristojnosti vloži stranka ali pristojno sodišče, gre pri predlagalnem aktu po 67. členu ZPP za akt v okviru pravdnega postopka in ne za akt sodne uprave. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlog predsednice sodišča, ki ga je ta podala pod številko Su 126/2025, zavrglo. Predsednik sodišča namreč v pravdnem postopku ni pristojen podajati predlogov po 67. členu ZPP, marveč ima tako pooblastilo zgolj razpravljajoči sodnik. Drugačna razlaga bi posegala v neodvisnost zakonitega sodnika. Predsednica Okrajnega sodišča v Kranju, ki ni obenem tudi razpravljajoča sodnica v tej zadevi, torej ni legitimirana za vložitev predloga po 67. členu ZPP.

Enako je Vrhovno sodišče RS odločilo tudi že v zadevi I R 143/2024 z dne 4. 9. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 103/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

izločitev sodnika - predlog za prenos krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - zavrnitev predloga

Razlogi, s katerimi stranka uveljavlja izločitev konkretnega sodnika, po ustaljeni sodni praksi niso hkrati tudi razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

1. Tožena stranka je v pravdni zadevi pred Okrajnim sodiščem v Piranu podala obširno vlogo, v katerem v prvi vrsti predlaga izločitev sodnice Samante Kravanja. Ob tem pa zaradi "resnosti kršitve" nujno zahteva tudi prenos zadeve na nevtralno sodišče, pri čemer poda predlog za prenos na Okrajno sodišče na Vrhniki.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi najbolj pogosto napolnjujejo okoliščine, ki bi utegnile vzbuditi dvom v nepristranskost sodišča. Razlogi, s katerimi stranka uveljavlja izločitev konkretnega sodnika, po ustaljeni sodni praksi niso hkrati tudi razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. O predlogu za izločitev sodnice je bilo sicer tudi že odločeno in predlog zavrnjen.

5. Vrhovno sodišče je neutemeljen predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 115/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-27

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

pritožbeni postopek - umik tožbe - ustavitev postopka

V obravnavanem primeru je tožeča stranka tožbo umaknila pred odločitvijo Vrhovnega sodišča o njeni pritožbi zoper navedeni sklep sodišča prve stopnje, torej (smiselno) pred pravnomočnostjo s tožbo izpodbijanega akta. Glede na tak umik tožbe je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 34. člena ZUS-1 postopek ustavilo.

I. Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila tožbo v zadevi, ki jo Upravno sodišče Republike Slovenije v Ljubljani vodi kot I U 684/2025.

II. Sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije I U 684/2025-16 z dne 14. 5. 2025 se razveljavi in se postopek v tem upravnem sporu ustavi.

III. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Tožeča stranka je 7. 10. 2024 pri prvostopenjskem sodišču vložila tožbo v upravnem sporu zoper Odlok o spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem podrobnem prostorskem načrtu A.. Sodišče prve stopnje je s sklepom I U 684/2025-16 z dne 14. 5. 2025 navedeno tožbo zavrglo, ob tem pa tudi zavrglo predlog za izdajo začasne odredbe. Zoper ta sklep je tožeča stranka 19. 5. 2025 vložila pritožbo. Dne 28. 7. 2025 pa je po pošti na prvostopenjsko sodišče poslala vlogo z dne 24. 7. 2025, s katero je umaknila svojo tožbo zoper navedeni akt. Ta umik je Vrhovno sodišče prejelo 29. 7. 2025.

1. Po 34. členu Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) lahko tožnik umakne tožbo brez privolitve toženca do pravnomočne odločbe. Če se tožba umakne, sodišče postopek s sklepom ustavi.

2. V obravnavanem primeru je tožeča stranka tožbo umaknila pred odločitvijo Vrhovnega sodišča o njeni pritožbi zoper navedeni sklep sodišča prve stopnje, torej (smiselno) pred pravnomočnostjo s tožbo izpodbijanega akta. Glede na tak umik tožbe je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 34. člena ZUS-1 postopek ustavilo.

3. Ker je tožeča stranka z umikom tožbe zahtevo za pravno varstvo v obravnavani zadevi preklicala in tako umik tožbe ne bi mogel ustvariti učinkov pravnomočnosti sklepa sodišča prve stopnje, je bilo treba hkrati tudi razveljaviti sklep sodišča prve stopnje, s katerim je bilo o tožbi odločeno.

4. Izrek o stroških temelji na četrtem odstavku 25. člena ZUS-1, po katerem trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne ali zavrže ali se postopek ustavi.

Glej sklep Vrhovnega sodišča I Up 162/2016 z dne 27.10.2016.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 34, 34/1, 34/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 138/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog za delegacijo pristojnosti - nezadovoljstvo z delom sodišča - kršitev pravil postopka - zavrnitev predloga

Morebitne procesne kršitve niso razlog za prenos pristojnosti. Ta namreč ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča ali sankcija za njegovo nepravilno delo.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani teče pravdni postopek zaradi ugotovitve ničnosti pravnega posla.

2. Tožnik je vložil predlog za določitev drugega pristojnega sodišča. Navaja, da sporno zadevo obravnava več sodišč pod pristojnostjo Višjega sodišča v Ljubljani, vendar še vedno ni prišlo do izdaje končne sodne odločbe. Okrožno sodišče v Ljubljani tožbe v tej zadevi noče vsebinsko obravnavati. Zdravstvenega stanja pokojne matere se za nazaj ne da ugotavljati. Sporni pravni posel je bil navidezen. Predlaga, da se določi sodišče izven pristojnosti Višjega sodišča v Ljubljani.

3. Toženci so odgovorili na vročen predlog. Predlagajo njegovo zavrnitev in denarno kaznovanje tožnika, ki je predlog vložil iz očitno neutemeljenih razlogov, vse z namenom zavlačevanja postopka.

5. V skladu z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

6. Tožnik v predlogu ne navede nobene okoliščine, ki bi utemeljevala prenos pristojnosti. Tek pravdnega postopka očitno nasprotuje tožnikovim trditvam, da sodišče tožbe noče obravnavati. Morebitne procesne kršitve niso razlog za prenos pristojnosti. Ta namreč ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča ali sankcija za njegovo nepravilno delo.

Navedbe o zdravstvenem stanju pokojne matere in o spornem pravnem poslu pa se nanašajo na samo vsebino pravdnega postopka in nimajo nobene zveze s prenosom pristojnosti.

7. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo. O priglašenih stroških bo odločeno s končno odločbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 115/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - prenos pristojnosti - zaposlitev bližnjega sorodnika pravdne stranke na pristojnem sodišču - videz nepristranskosti - objektivna nepristranskost sodišča - zavrnitev predloga

V predhodni zadevi je bila vez s sodiščem in uslužbenci tega sodišča ter stranko za en bistven korak bolj intenzivna kot v obravnavani zadevi. V navedeni zadevi je bila namreč stranka sama tista, ki je bila zaposlena na razpravljajočem sodišču in se je poznala z vsem osebjem tega sodišča. V obravnavani zadevi, ko sta stranki postopka tast in tašča takšne osebe, te intenzivnosti, ki bi vrgla senco dvoma na nepristranskost sodišča, ni.

1. Okrajno sodišče v Grosupljem predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlog utemeljuje z okoliščino, da sta tožnika tast in tašča A. A. Razpravljajoča sodnica in A. A. sta obe delovali na področju izvršbe in bili vsakodnevno v stikih. Sklicuje se na podobno odločitev v zadevi I R 73/2021.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat zapolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so običajno personalne povezave strank, ki zajemajo vse sodnike tega sodišča.

5. Okoliščina, na katero predlog opira Okrajno sodišče v Grosupljem, ni tak razlog. Dejstvo, da je bila razpravljajoča sodnica sodelavka s snaho tožnikov, je lahko kvečjemu izločitveni razlog. Izločitveni razlog pa po ustaljeni sodni praksi ne utemeljuje že tudi prenosa pristojnosti na drugo sodišče.

6. Zadeva I R 74/2021 z dne 18. 8. 2021, na katero se sklicuje predlagatelj, ni identična obravnavani. V predhodni zadevi je bila vez s sodiščem in uslužbenci tega sodišča ter stranko za en bistven korak bolj intenzivna kot v obravnavani zadevi. V navedeni zadevi je bila namreč stranka sama tista, ki je bila zaposlena na razpravljajočem sodišču in se je poznala z vsem osebjem tega sodišča. V obravnavani zadevi, ko sta stranki postopka tast in tašča takšne osebe, te intenzivnosti, ki bi vrgla senco dvoma na nepristranskost sodišča, ni.

7. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 133/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-30

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - prenos pristojnosti - videz nepristranskosti sodišča - sodnik kot zakonec stranke v postopku - ugoditev predlogu

Položaj, ko je stranka postopka zakonec sodnika sodišča, ki obravnava zadevo, je bila v sodni praksi že večkrat prepoznana kot utemeljena okoliščina za prenos pristojnosti. Zato je Vrhovno sodišče tudi v tej zadevi predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v pritožbenem postopku te nepravdne zadeve določilo Višje sodišče v Celju.

Za pritožbeno odločanje v tej nepravdni zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Višjemu sodišču v Ljubljani je bila v reševanje predložena pritožba drugega predlagatelja zoper sklep Okrajnega sodišča v Grosupljem N 46/2022 z dne 4. 3. 2025. Nasprotni udeleženec je mož višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani, A. A. Senat pritožbenega sodišča je ocenil, da gre za okoliščino, zaradi katere bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Zato Vrhovnemu sodišču predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat zapolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so običajno personalne povezave strank, ki zajemajo vse sodnike tega sodišča.

5. Položaj, ko je stranka postopka zakonec sodnika sodišča, ki obravnava zadevo, je bila v sodni praksi že večkrat prepoznana kot utemeljena okoliščina za prenos pristojnosti

. Zato je Vrhovno sodišče tudi v tej zadevi predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v pritožbenem postopku te nepravdne zadeve določilo Višje sodišče v Celju.

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča RS I R 34/2016 z dne 24. 3. 2016, I R 121/2014 z dne 13. 11. 2014, I R 49/2014 z dne 29. 5. 2014, I R 20/2017 z dne 16. 3. 2017 ali še starejša I R 8/2005 z dne 10. 3. 2005.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022