TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 27/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

izločitev delavcev centra za socialno delo - laičen predlog - postulacijska sposobnost - nedovoljen predlog - postopek odločanja o brezplačni pravni pomoči - sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj, ki je predlog vložil sam, nima opravljenega pravniškega državnega izpita, zato za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti. Tega ne morejo spremeniti zatrjevane okoliščine o nezaključenem postopku za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Pravni sistem namreč omogoča naknadno sanacijo upravičeno zamujenega roka za opravo pravdnega dejanja.

Revizijo je mogoče vložiti le zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje, s katerimi je postopek končan.

1. Predlagatelj je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlog je vložil sam in ob tem izrecno navedel, da nima opravljenega pravniškega državnega izpita. Pojasnil je, da druge možnosti za začetek revizijskega postopka nima - prošnjo za dodelitev nujne brezplačne pomoči je vložil pravočasno, a o njej sodišče še ni odločilo. Skrbi ga, da bo zamudil rok za vložitev predloga za dopustitev revizije, finančno stanje pa mu ne omogoča plačila odvetnika.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama (oziroma po zakonitem zastopniku) pa le, če ima opravljen pravniški državni izpit (tretji v zvezi s četrtim odstavkom 86. člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Dokaz o tem mora priložiti predlogu za dopustitev revizije, sicer sodišče predlog zavrže (367. č člen ZPP).

4. Predlagatelj, ki je predlog vložil sam, nima opravljenega pravniškega državnega izpita, zato za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti. Tega ne morejo spremeniti okoliščine, ki jih navaja v predlogu. Pravni sistem namreč omogoča naknadno sanacijo upravičeno zamujenega roka za opravo pravdnega dejanja. Pri tem Vrhovno sodišče še opozarja, da je mogoče vložiti revizijo le zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje, s katerimi je postopek končan (prvi odstavek 384. člena ZPP).

5. Glede na navedeno je predlog nedovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 13/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-08

dr. Damjan Orož (preds.), Franc Seljak (poroč.), Maja Jurak

odškodninska odgovornost države - nosilec javnega pooblastila - procesna predpostavka za vložitev tožbe - predhodni postopek pred državnim odvetništvom - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali je materialnopravno pravilna odločitev, da za izpolnitev procesne predpostavke po 27. členu Zakona o državnem odvetništvu (ZDOdv) zadostuje obvestilo o vloženi tožbi, ki ga je po vložitvi tožbe podala tožeča stranka državnemu odvetništvu?

Ali je materialnopravno pravilna odločitev, da je država po 26. členu Ustave RS na podlagi 148. člena Obligacijskega zakonika (OZ) odškodninsko odgovorna (tudi) za protipravno ravnanje nosilca javnega pooblastila, ki je kapitalska gospodarska družba?

- Ali je materialnopravno pravilna odločitev, da za izpolnitev procesne predpostavke po 27. členu Zakona o državnem odvetništvu (ZDOdv) zadostuje obvestilo o vloženi tožbi, ki ga je po vložitvi tožbe podala tožeča stranka državnemu odvetništvu?

- Ali je materialnopravno pravilna odločitev, da je država po 26. členu Ustave RS na podlagi 148. člena Obligacijskega zakonika (OZ) odškodninsko odgovorna (tudi) za protipravno ravnanje nosilca javnega pooblastila, ki je kapitalska gospodarska družba?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu, izdalo vmesno sodbo, s katero je razsodilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen zoper drugo toženko.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo druge toženke zavrnilo in vmesno sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga druga toženka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o državnem odvetništvu (2017) - ZDOdv  - člen 27

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 148

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 22/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-07

Franc Seljak (preds.), Maja Jurak (poroč.), dr. Damjan Orož

revizija v izvršilnem postopku - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V izvršilni zadevi je bil na drugi stopnji izdan sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno, da se sklep o izvršbi razveljavi in da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku, ki v prvem odstavku 10. člena ZIZ ni naveden med sklepi, zoper katere je revizija dovoljena.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo upničino pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je odločilo, da se sklep o izvršbi VL 59727/2025 z dne 8. 7. 2025 razveljavi ter da bo o zahtevku in stroških odločalo sodišče v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Upnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s prvim odstavkom 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Zakonodajalec je s tem revizijo v izvršilnih postopkih omejil le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, revizija ni dovoljena.

5. V obravnavani izvršilni zadevi je bil na drugi stopnji izdan sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno, da se sklep o izvršbi razveljavi in da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku, ki v prvem odstavku 10. člena ZIZ ni naveden med sklepi, zoper katere je revizija dovoljena. Ker torej revizija ni dovoljena, je tudi ni mogoče dopustiti (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 15. členom ZIZ).

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Glej na primer sklep Vrhovnega sodišča II DoR 303/2021 z dne 1. 9. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 32/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

predlog pristojnega sodišča za prenos pristojnosti - delegacija pristojnosti - sodnik kot stranka v postopku - agrarna skupnost - ugoditev predlogu

Okoliščina, da na pristojnem sodišču opravlja sodniško funkcijo eden od udeležencev postopka, bi pri razumnem zunanjem opazovalcu zmogla vzbuditi resen dvom v nepristranskost sojenja.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah poteka postopek zaradi dovolitve nujne poti.

2. Tokrat je predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče podala razpravljajoča sodnica. Iz predloga izhaja, da je eden od članov agrarne skupnosti, ki v zadevi nastopa kot nasprotna udeleženka, sodnik pristojnega sodišča. Izid postopka bo neposredno vplival na njegov pravni položaj; je namreč skupni lastnik nepremičnin članov agrarne skupnosti, prav po teh nepremičninah pa bi potekala predlagana nujna pot.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Med tehtne razloge po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča spadajo predvsem tisti, ki zagotavljajo videz nepristranskosti sodišča.

5. Po oceni Vrhovnega sodišča bi okoliščina, da na pristojnem sodišču opravlja sodniško funkcijo eden od udeležencev postopka, pri razumnem zunanjem opazovalcu zmogla vzbuditi resen dvom v nepristranskost sojenja. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 115/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-15

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnik predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti.

1. Dolžnik je zoper sklep sodišča druge stopnje v izvršilnem postopku vložil laično vlogo, poimenovano "pritožba - revizija".

2. Vloga, naslovljena na Vrhovno sodišče, po svojem smislu in vsebini pomeni predlog za dopustitev revizije in kot takega ga je Vrhovno sodišče tudi obravnavalo.

4. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Dolžnik predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je predlog nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 106/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 402/2021
VSRS Sklep III DoR 29/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-07

Magda Teppey (preds.), Franc Seljak (poroč.), Maja Jurak

revizija v izvršilnem postopku - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sklep sodišča druge stopnje, s katerim je zavrnilo dolžničino pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je odločilo, da se sklep o izvršbi razveljavi ter da bo o zahtevku in stroških odločalo sodišče v pravdnem postopku, ne spada med tiste, glede katerih bi bila revizija dovoljena. Če revizija po zakonu ni dovoljena, je ni mogoče dopustiti.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo dolžničino pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je odločilo, da se sklep o izvršbi VL 42578/2025 z dne 16. 5. 2025 razveljavi ter da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Od uveljavitve novele Zakona o izvršbi in zavarovanju ZIZ-M (ki se uporablja od 27. 3. 2021) je v prvem odstavku 10. člena ZIZ določeno, da je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Zakonodajalec je s tem revizijo v postopkih izvršbe in zavarovanja omejil le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, torej revizija ni dovoljena.

5. Sklep, izdan v obravnavani zadevi, torej ne spada med tiste, glede katerih bi bila revizija dovoljena. Če revizija po zakonu ni dovoljena, je ni mogoče dopustiti.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 15. členom ZIZ).

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča III DoR 8/2022 z dne 16. 2. 2022, III DoR 15/2022 z dne 22. 3. 2022, III DoR 55/2022 z dne 10. 5. 2022, III DoR 73/2024 z dne 15. 1. 2025.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 37/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-01

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za delegacijo pristojnosti - prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti - nekonkretizirane navedbe - spor majhne vrednosti - pisnost postopka - postopek v teku - zavrnitev predloga

V tej zadevi gre za spor majhne vrednosti, kjer je postopek praviloma pisen, poteka z izmenjavo vlog, kar je v tej zadevi tudi že v teku. Sklepa, da bi se tovrsten postopek laže izvedel pred Okrajnim sodiščem v Velenju, na podlagi trditve, da tam poteka že enaintrideset podobnih postopkov, ni mogoče utemeljiti.

1. V sporu majhne vrednosti, ki poteka pred Okrajnim sodiščem v Celju, je toženka v laični vlogi podala smiseln predlog za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Velenju. Navaja, da velenjsko sodišče že obravnava enaintrideset vsebinsko enakih tožb.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Ne glede na to, kdo vloži predlog za prenos pristojnosti, mora biti ta konkretiziran. Navedba toženke, ki jo je Vrhovno sodišče zgoraj povzelo, tej zahtevi ne ustreza. V tej zadevi gre za spor majhne vrednosti, kjer je postopek praviloma pisen, poteka z izmenjavo vlog, kar je v tej zadevi tudi že v teku. Sklepa, da bi se tovrsten postopek laže izvedel pred Okrajnim sodiščem v Velenju, na podlagi trditve, da tam poteka že enaintrideset podobnih postopkov, ni mogoče utemeljiti.

5. Neutemeljen predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 1/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-24

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - pristojnost sodišča splošne pristojnosti

Čeprav se spor nanaša na delovno razmerje, je ključno, da toženka ni tožničin delodajalec. Zato ne gre za delovni spor, ampak za spor o premoženjskopravnem zahtevku v smislu 30. člena ZPP.

Za odločanje v tem sporu je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožnica je na Okrajno sodišče v Mariboru vložila tožbo za plačilo odškodnine v višini 6.540,98 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 4. 2024 do plačila, ker organ toženke njenemu delodajalcu ni podal ustreznega soglasja k izplačilu dela plače iz naslova delovne uspešnosti.

2. Okrajno sodišče v Mariboru se je s sklepom III P 509/2025 z dne 5. 11. 2025 izreklo za stvarno nepristojno in zadevo odstopilo Delovnemu sodišču v Mariboru, ker se spor nanaša na pravico do dela plače iz naslova delovne uspešnosti, zaradi česar je menilo, da gre za spor iz delovnega razmerja in na podlagi 5. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1) za pristojnost delovnega sodišča.

3. Delovno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti, ker stranki nista v razmerju delavca in delodajalca, da bi šlo lahko za delovni spor.

4. Za odločanje v tem sporu je stvarno pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

5. Tožnica od toženke zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki ji jo je kot direktorici javnega zavoda A. povzročil organ toženke (Ministrstvo za solidarno prihodnost) s tem, da njenemu delodajalcu ni podal soglasja k izplačilu dela plače iz naslova delovne uspešnosti.

6. Po b) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 je delovno sodišče pristojno za odločanje v individualnih delovnih sporih o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem oziroma njihovimi pravnimi nasledniki.

7. Čeprav se spor nanaša na delovno razmerje, je ključno, da toženka ni tožničin delodajalec. Zato ne gre za delovni spor, ampak za spor o premoženjskopravnem zahtevku v smislu 30. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

8. Glede na navedeno je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sklenilo, da je za odločanje v tem sporu pristojno Okrajno sodišče v Mariboru (52. člen ZPP).

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1-b

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.