VSRS Sklep X DoR 147/2025-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-28

UPRS (Zunanji oddelek v Novi Gorici) Sodba III U 151/2022-16

Peter Golob (preds.), mag. Jonika Marflak Trontelj (poroč.), mag. Tatjana Steinman

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Da bi bil predlog formalno popoln, mora predlagatelj ne le navesti sporno pravno vprašanje, temveč predvsem jasno predstaviti pravni problem, ki naj bi ga Upravno sodišče napačno rešilo. Pri tem mora izhajati iz stališč izpodbijane sodbe in na kratko utemeljiti, zakaj so napačna, ter zakaj bi revizijska obravnava izpostavljenih vprašanj presegla pomen konkretne zadeve in bi bila s tega vidika pomembna za pravno varnost, enotno uporabo prava ali razvoj prava preko sodne prakse (prim. 367. a člen ZPP). Bistvo vseh navedenih zahtev torej je, da predlagatelj izlušči pravna stališča v sodbi, ki temeljijo na pravotvornih dejstvih konkretnega primera, ter da nato stališča v predlogu problemsko zastavi na natančen in jedrnat, konkreten in vzročno-posledičen način.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper sklep Ministrstva za pravosodje, št. 6040-166/2022/2 z dne 23. 6. 2022, s katerim je toženka na podlagi 2. točke prvega odstavka 129. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) zavrgla zahtevo tožnice za izdajo potrdila iz uradne evidence o tem, ali imajo sodnice Višjega sodišča v ... (A. A., B. B. in C. C.) v RS pridobljen naziv univerzitetne diplomirane pravnice, opravljeno sodniško pripravništvo in opravljen pravniški državni izpit.

2. Upravno sodišče je tožbo zavrnilo upoštevaje 9. člen Zakona o varstvu osebnih podatkov (ZVOP-1) in pritrdilo stališču toženke, da obstaja pravna podlaga za pridobitev navedenih informacij s strani sodišč in drugih državnih organov, ne pa tudi za ugoditev neposredni zahtevi tožnice pri toženki. Dodalo je, da zahtevi ni moglo biti ugodeno niti neposredno na podlagi 23. člena Ustave, saj bi bilo s tem nedopustno poseženo v 38. člen Ustave, ki zagotavlja varstvo osebnih podatkov. Kršen ni bil niti 6. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah. Zavrnilo je tudi tožbeni ugovor, da gre za javne podatke in pritrdilo toženki, da dejstvo, da gre za javno listino, izdano na podlagi 179. člena ZUP, ne pomeni, da so podatki v teh potrdilih javni, pač pa le, da imajo ti podatki večjo dokazno moč.

3. Tožnica (v nadaljevanju predlagateljica) je zoper pravnomočno sodbo vložila predlog za dopustitev revizije in Vrhovnemu sodišču predlagala, naj dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj:

◦ Ali je sodišče s sodbo III U 151/2022 z dne 20. 10. 2025 kršilo določbo drugega odstavka 23. člena Ustave, 156. člen Sodnega reda,

Zakona o sodniški službi ter določbe 179. člena ZUP?

◦ Ali je Upravno sodišče Republike Slovenije pravilno odločilo, da tožnica nima pravice vedeti, ali je obravnavajoči sodnik, ki je sodeloval pri odločitvi o njeni pritožbi, zakoniti sodnik?

◦ Ali je o odločitvi s sodbo III U 151/2022 sploh odločal zakoniti sodnik?

5. Po četrtem odstavku 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče prve stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Če stranka ne ravna po navedeni zakonski določbi, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367. b člena ZPP).

6. Da bi bil predlog formalno popoln, mora torej predlagatelj ne le navesti sporno pravno vprašanje, temveč predvsem jasno predstaviti pravni problem, ki naj bi ga Upravno sodišče napačno rešilo. Pri tem mora izhajati iz stališč izpodbijane sodbe in na kratko utemeljiti, zakaj so napačna, ter zakaj bi revizijska obravnava izpostavljenih vprašanj presegla pomen konkretne zadeve in bi bila s tega vidika pomembna za pravno varnost, enotno uporabo prava ali razvoj prava preko sodne prakse (prim. 367. a člen ZPP).

Bistvo vseh navedenih zahtev torej je, da predlagatelj izlušči pravna stališča v sodbi, ki temeljijo na pravotvornih dejstvih konkretnega primera, in da nato stališča v predlogu problemsko zastavi na natančen in jedrnat, konkreten in vzročno-posledičen način. Te zahteve v obravnavani zadevi niso bile spoštovane.

7. Tako navedeno drugo in tretje vprašanje nimata vsebinske povezave s stališči iz sodbe in ne izpolnjujeta nujne lastnosti spornosti pravnega vprašanja. Predlagateljica namreč pri drugem vprašanju meni, da je Upravno sodišče zavzelo (napačno) stališče, da tožnica nima pravice vedeti, ali je sodeči sodnik v njeni zadevi zakoniti sodnik, in temu nasprotuje, iz izpodbijane sodbe pa tako stališče ne izhaja. Predmet spora je pridobivanje potrdil o kvalifikacijah treh višjih sodnic na Višjem sodišču v ... in ne, ali obstoji pravica stranke vedeti, ali v zadevi sodi zakoniti sodnik. Tretje vprašanje je predlagateljica prav tako postavila brez vsebinske povezave s stališči iz izpodbijane sodbe, saj sprašuje, ali je v zadevi, v kateri je bila izdana izpodbijana sodba, odločil zakoniti sodnik, kar pa ni predmet odločanja v tem upravnem sporu.

8. Pri prvem vprašanju pa predlagateljica sploh ni izpostavila pravnega problema, temveč le nanizala določbe predpisov, za katere zatrjuje, da naj bi jih Upravno sodišče v izpodbijani sodbi kršilo.

9. Po navedenem predlog ne izpolnjuje vseh zahtev iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP, zato ga je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka istega člena zavrglo.

10. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Iz predloga izhaja, da zatrjuje kršitev 156. člena Sodnega reda, v vprašanju v predlogu pa navaja 159. člen Sodnega reda.

Sklepi Vrhovnega sodišča X DoR 204/2021 z dne 16. 3. 2022, III DoR 1/2023 z dne 15. 2. 2023, III DoR 58/2022 z dne 14. 6. 2022 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367 a, 367 b, 367 b/4, 367 b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.