TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 474/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

izvršljivost sodbe delovnega in socialnega sodišča - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani, zunanji oddelek v Kranju, je izdal sodbo IV Pd 92/2020 z izrekom: "Tožena stranka je dolžna tožnika prijaviti v sklad obveznega zavarovanja za nazaj za čas 3. 7. 2015 do 31. 21. 2019 in s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja d.d. skleniti pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za nazaj, in sicer za čas od. 3. 7. 2015 do 31. 12. 2016 po prispevni stopnji 9,25%, za čas od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 po prispevni stopnji 8% in za čas od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2019 po prispevni stopnji 8,4% od bruto plače tožnika, ter za ta čas na njegov osebni račun, ki ga bo imel odprtega pri KAD, plačati prispevke za nazaj, v roku 8 dni." Na podlagi te sodbe je upnik predlagal izvršbo.

2. Sodišče prve stopnje je izvršbo dovolilo. Dolžnik je v ugovoru zoper sklep o izvršbi zatrjeval, da sodba ni primerna za izvršbo, ker obveznost v njej ni niti določljiva. Okrajno sodišče je ugovor dolžnika zavrnilo. Višje sodišče je pritožbo dolžnika zavrnilo in je izpodbijani sklep potrdilo. Ni se strinjalo s stališčem dolžnika, da bi bil izvršilni naslov primeren za izvršbo le, če bi v izreku vseboval natančno navedbo bruto plače. Ta mora biti v izreku navedena le, če gre za izterjavo denarne terjatve, na primer o višini upnikove plače oz. njeni razliki, o višini regresa oz. o višini drugih prejemkov iz delovnega razmerja. V konkretnem primeru višine teh prejemkov niso bile sporne.

3. Predlagatelj predlaga, naj mu Vrhovno sodišče zoper ta sklep dopusti revizijo glede vprašanja: Ali je izvršilni naslov primeren po 21. členu ZIZ, če ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 4/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA - OBLIGACIJSKO PRAVO

zakupna pogodba - odstop od pogodbe - kdaj od pogodbe ni mogoče odstopiti - neizpolnitev neznatnega dela obveznosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je s tožbo zahtevala ugotovitev, da toženkina odpoved zakupne pogodbe nima pravnega učinka, da zakup obstoji še naprej in da je toženka dolžna tožnici dopustiti obdelavo zemljišč.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnice in ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov toženki.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali se pravni standard neznatne pomanjkljivosti uporabi tudi glede kršitev obveznosti dolžnika (zakupnika), da pridobi soglasje zakupodajalca za oddajo zemljišča v zakup? 2. Ali oddaja majhne površine zakupljenih zemljišč v podzakup pomeni neznatno pomanjkljivost (kršitev) obveznosti ali ne? Oziroma, ali lahko zakupodajalec odstopi od zakupne pogodbe, če je zakupnik v podzakup brez soglasja zakupodajalca oddal samo neznaten del zakupljenih zemljišč oziroma ali gre pri tem za kršitev neznatnega dela obveznosti in odpoved celotne zakupne pogodbe zaradi tega ni dopustna? 3. Ali je zakupodajalec zaradi oddaje manjšega števila parcel v podzakup brez soglasja upravičen odpovedati celotno zakupno pogodbo za vse parcele, ki so predmet zakupa, ali pa lahko zaradi kršitve obveznosti pridobiti soglasje odpove zakupno pogodbo samo za tiste parcele, ki so bile oddane v zakup brez soglasja? 4. Ali opustitev zahteve za izdajo dovoljenja za oddajo stvari v podzakup pomeni utemeljen razlog da podzakup velja za nedovoljenega? in 5. Ali zavedanje (namen) pogodbene stranke, ki krši obveznost, izključuje pravni standard neznatnosti kršitve oziroma izključuje uporabo instituta načela zlorabe pravic pri izvrševanju pravnih posledic kršitve?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 110, 606

Zakon o kmetijskih zemljiščih (1996) - ZKZ  - člen 33

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 66/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-24

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

mandatna pogodba - ustni dogovor - plačilo provizije - darilna pogodba - nadomestna izpolnitev - podlaga pravnega posla (kavza, causa) - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je bil pooblaščenec pok. A. A., B. B. in C. C. v denacionalizacijskem postopku pred Upravno enoto Tržič od leta 1999 do preklica pooblastila leta 2013. Zoper pooblastiteljice oziroma njihove pravne naslednike je vložil tožbe za plačilo provizije za zastopanje, sodišče prve stopnje jih je obravnavalo v združenem postopku. Skupno je tožnik zahteval 10.039.771,06 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je tožnikovim zahtevkom delno ugodilo. Skupno mu je prisodilo znesek 626.252,06 EUR od zahtevanih 10.039.771,06 EUR. Višje zahtevke je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi tožnika in dedinj po prvi toženki ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Dedinje po prvi toženki so zoper sodbo sodišča druge stopnje vložile predlog za dopustitev revizije. Predlagajo dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanju:

"Ali je po določbah 940. in 941. paragrafa ODZ v konkretnem primeru darilno obljubo v notarskem zapisu za prepustitev male hidroelektrarne v last in posest mandatarju in dodatek k tej darilni obljubi v notarskem zapisu za prepustitev še okoliških zemljišč v last in posest mandatarju, treba šteti za plačilo dolgovane nagrade mandatarju za zastopanje v denacionalizacijskem postopku?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Občni državljanski zakonik (1811) - ODZ  - paragraf 940, 941

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS sklep III DoR 126/2015, enako tudi III DoR 135/2015
VSRS Sklep II DoR 44/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

povrnitev nepremoženjske škode - pripor - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik zahteva od toženke (pri kateri ima Zavod za prestajanje kazni zapora Ljubljana (v nadaljevanju ZPKZ) zavarovano svojo odškodninsko odgovornost) odškodnino za nepremoženjsko škodo za dva škodna dogodka: 18. 12. 2020 ga je, ko je bil v ZPKZ, napadel sopripornik, 1. 3. 2021 pa naj bi si ob padcu v priporniški sobi istega zavoda poškodoval četrti prst desne roke.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožniku plačati 121.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 3. 2022. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) kakšna je pravna podlaga za odškodninsko odgovornost ZPKZ, kjer se zgodi nezgoda, in ali ta odgovarja na podlagi subjektivne odškodninske odgovornosti ali kakšne druge odgovornosti; (2) ali kršitev 2., 4. in 12. člena Pravilnika o izvrševanju nalog in pooblastil pravosodnih policistov predstavlja kršitev, za katero odgovarja ZPKZ, če je ta v vzročni zvezi s poškodbami tožnika; (3) ima tožnik kot tujec pravico do tolmačenja v svoj jezik, tolmačenja vlog in sodb in neposrednega zaslišanja na sodišču; tožniku ni bilo omogočeno tolmačenje in je lahko le na dveh narokih sodeloval preko videokonference, kjer se ga ni slišalo, z videokonferenco pa ni soglašal, in ali to predstavlja bistveno kršitev določb postopka, sam ni prejel tudi nobene vloge nasprotne stranke v prevodu, niti sodbe sodišča prve in druge stopnje (ne vročeno, niti ni bil odrejen prevod) v prevodu in ali to predstavlja kršitev 8. in 9. odstavka (pravilno: 8. in 9. točke drugega odstavka) 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), 61. in 62. člena Ustave ter 5. in 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah; (4) ali bi moralo sodišče zaslišati priče, tudi povzročitelja poškodb neposredno na sodišču, če je predlagan za zaslišanje s strani tožnika, postaviti izvedenca za varstvo pri delu (ki je bil pravočasno predlagan) in kakšen je standard substanciranega dokaznega predloga glede tega; ter (5) kaj so potrebni pravdni stroški, ali so stroški pridobitve pisnih izjav prič potreben strošek in je lahko ovrednoten kar s 1300 točkami.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 456/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

čast in dobro ime - objava na družbenem omrežju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je od sodišča zahteval, naj razsodi, da mu je toženec dolžan plačati 9.000 EUR odškodnine za škodo, ki mu jo je povzročil z žaljivo objavo na družbenem omrežju Facebook.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo, sodišče druge stopnje pa je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelj predlaga, naj mu Vrhovno sodišče dopusti revizijo, ker je po njegovem mnenju sodišče druge stopnje z izpodbijano odločitvijo odstopilo od stališč, zavzetih v odločbi Vrhovnega sodišča II Ips 22/2021 in odločbi Višjega sodišča v Celju Cp 296/2018. Meni, da sta sodišči prve in druge stopnje prezrli kulturno-lingvistični kontekst izraženih besed v ruskem jeziku, prezrli njegovo dokazno gradivo, napačno opredelili tožnika kot relativno javno osebnost in kršili 14. , 15., 19., 22. in 125. člen Ustave.

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 135/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO

poklicno zavarovanje - uveljavitev nedenarne terjatve - primernost izvršilnega naslova - načelo stroge formalne legalitete izvršilnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo izvršbo zoper delodajalko upnika zaradi uveljavitve nedenarne terjatve. Dolžnici je naložilo: da upnika prijavi v poklicno zavarovanje v Sklad obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja za nazaj, za čas od 3. 7. 2015 do 31. 12. 2019; da s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d. d. (v nadaljevanju KAD), sklene pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za nazaj, za čas od 3. 7. 2015 do 31. 12. 2016, po prispevni stopnji 9,25 %, od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 po prispevni stopnji 8 % in za čas od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2019 po prispevni stopnji 8,4 % od bruto plače upnika ter da za ta čas na upnikov osebni račun, ki ga bo imel odprtega pri KAD, plača prispevke za nazaj. Za primer, če dolžnica ne bo izpolnila te obveznosti, se ji izreče denarna kazen v znesku 15.000 EUR. Dolžničin ugovor zoper sklep o izvršbi je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je dolžničino pritožbo zavrnilo, izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo in sklenilo, da stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja vprašanje, ali se šteje izvršilni naslov za primeren po 21. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), če ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 21

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 100/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica s tožbo zahteva od tožencev povračilo stroškov, ki jih je imela zaradi plačila računov za vodo in elektriko za objekta tožencev v obdobju od maja 2018 do decembra 2018 in od oktobra 2018 do maja 2019.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da morata toženca tožnici plačati 27.466,88 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo to odločitev sodišča prve stopnje.

4. Toženca predlagata, naj jima Vrhovno sodišče zoper odločitev sodišča druge stopnje dopusti revizijo glede vprašanj:

− Ali je višje sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je navedlo, da je tožnica od tožencev upravičena zahtevati povrnitev prikrajšanja, ne da bi ob tem ugotovilo, da je na strani tožencev tudi dejansko prišlo do obogatitve (do konkretnega in realnega prenosa premoženja v sfero predlagateljev)?

− Ali je višje sodišče odgovorilo na pritožbeni očitek, da sodišče prve stopnje ni ugotavljalo obstoja obogatitve na strani tožencev, kot temeljne predpostavke po prvem odstavku 190. člena Obligacijskega zakonika?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča še ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 106/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

neupravičena obsodba - odgovornost države - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožniku na podlagi 538. člena Zakona o kazenskem postopku prisodilo 98.611,48 EUR odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo, ki mu je nastala zaradi neupravičene obsodbe.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

3. Toženka predlaga, naj ji Vrhovno sodišče zoper odločitev sodišča druge stopnje dopusti revizijo glede vprašanj:

1. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je glede višine prisojene odškodnine svojo odločitev naslonilo na eno zadevo, pri kateri je šlo za neupravičeno obsodbo, ni pa upoštevalo obširne sodne prakse glede prisoje odškodnin za neutemeljen odvzem prostosti, kjer gre za ustaljeno sodno prakso?

2. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je prisodilo odškodnino za nepremoženjsko in premoženjsko škodo izven obdobja neupravičene obsodbe in pri tem zapisalo, da je "tožnik upravičen tudi do nepremoženjske škode za duševne bolečine, ki jih je utrpel zaradi (nepotrebnega in neupravičenega) kazenskega postopka?

3. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je pri odločanju o vzročni zvezi med ravnanjem tožene stranke in nastankom premoženjske škode ni upoštevalo, da je do škode prišlo zaradi ravnanja druge osebe, ki je imela glede svojega ravnanja diskrecijo?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 205/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

laičen predlog za dopustitev revizije - sprejem na zdravljenje brez privolitve v nujnih primerih - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom sklenilo, da se udeleženka zadrži na zdravljenju na oddelku pod posebnim nadzorom Psihiatrične bolnišnice Idrija najdlje do 8. 4. 2025 in da se stroški postopka krijejo iz sredstev sodišča.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo udeleženke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je udeleženka vložila laičen predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji:

- Ali je v okoliščinah obravnavanega primera pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da brez preverjanja ostalih dokazov in brez posnetka zaslišanja odredi protipravno odvzemanje prostosti?

- Ali je v takih primerih sestave zakona o duševnem zdravju mogoča zloraba, ko je posledica protipravnega odvzema svobode posledica pristranskega mnenja brez pristavljenih video vsebin?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 39, 39/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.