TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 232/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

zavarovalnina - pripoznava dolga - zastaranje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Med pravdnima strankama ni spora o tem, da se je tožnik 23. 9. 2013 poškodoval in je imel pri pravni prednici toženke sklenjeno življenjsko ter z aneksom k tej pogodbi še nezgodno zavarovanje. Prav tako ni sporno, da mu je toženka na podlagi sklenjenega nezgodnega zavarovanja že izplačala zavarovalnino za 200 dni dnevne odškodnine, za 79 bolnišničnih dni in za 44 % trajno invalidnost; nakazila so bila: v letu 2014 2.100 EUR in 700 EUR, v letu 2015 2 x 6.000 EUR, v letu 2017 12.490 EUR in nazadnje 5. 2. 2018 2.700 EUR. Med strankama pa je ostalo sporno, ali je vtoževani zahtevek zaradi zatrjevane pripoznave dolga zastaral ali ne.

2. Sodišče prve stopnje je zaradi zastaranja zavrnilo zahtevek tožnika, da mu je toženka v roku 15 dni dolžna plačati zavarovalnino iz naslova trajne invalidnosti v znesku 39.600 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 2. 2018 dalje do plačila in zavarovalnino iz naslova enkratnih izplačil v znesku 1.800 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 2. 2018 do plačila ter mu povrniti stroške pravdnega postopka (I. točka izreka). Tožniku je naložilo, da je toženki dolžan plačati njene potrebne pravdne stroške, o višini stroškov pa bo odločeno s posebnim sklepom po pravnomočnosti sodbe (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: Ali so nakazila zavarovalnine za invalidnost izvršena dne 2. 4. 2014, dne 9. 9. 2014, dne 1. 4. 2015, dne 28. 4. 2015, dne 3. 9. 2017 in nazadnje dne 5. 2. 2018 v zvezi s škodnim dogodkom dne 23. 9. 2013, pretrgala zastaranje terjatve iz naslova izplačila zavarovalnine za invalidnost po sklenjeni zavarovalni pogodbi in aneksu (pripoznava dolga) in je zastaranje z zadnjim nakazilom zavarovalnine za invalidnost dne 5. 2. 2018 začelo teči znova ter je bila tožba, vložena dne 4. 2. 2021, vložena pravočasno?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 265/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je pri Vrhovnem sodišču vložil vlogo, naslovljeno "Vloga za varstvo zakonitosti". V njej prosi za sodno varstvo zaradi zakonskih kršitev sodišč prve in druge stopnje, opisuje dosedanji potek postopka, v katerem je zahteval plačilo odškodnine zaradi zatrjevanega protipravnega izbrisa podjetja, in zatrjuje številne postopkovne kršitve ter zmotno uporabo materialnega prava, ob tem pa se sklicuje še na kršitve različnih ustavnih pravic.

2. Vrhovno sodišče je laično vlogo tožnika glede na njeno vsebino obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s 3. odstavkom 86. člena Zakon o pravdnem postopku (ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema je v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ZPP primer, ko ima stranka sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). Tožnik dokazila o opravljenem pravniškem izpitu ni priložil.

5. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 182/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

ničnost pogodbe - posojilna pogodba - dopustnost pogodbenega namena - nemoralen in nedopusten namen pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je trdila, da je zahtevek o ničnosti pogodb in izbrisu vknjižbe utemeljen, saj je bila posojilna pogodba sklenjena z edinim namenom preprečitve uveljavitve tožničine judikatne terjatve, da je tak namen nedopusten in je zato pogodba nična, posledično pa je neveljavna tudi vknjižba hipoteke.

2. Sodišče prve stopnje je: (1) ugotovilo ničnost posojilne pogodbe in sporazuma o zavarovanju terjatve, obeh z dne 3. 12. 2019 v obliki notarskega zapisa, sklenjenih med tožencema (I. točka izreka), (2) ugotovilo neveljavnost vknjižbe zastavne pravice, izvedene na podlagi navedenega sporazuma (II. točka izreka), in odločilo, da sta toženca dolžna tožnici nerazdelno povrniti stroške postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča prvi toženec vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: "1. Ali je pravno vzdržno in zakonito, da sodišče razveljavi notarski zapis, sklenjen pred notarjem in ugotovi ničnost posojilne pogodbe in sporazuma o zavarovanju terjatve v obliki notarskega zapisa zgolj iz razloga, ker denarni tok danega posojila ni izkazan? 2. Ali je pravno vzdržno in zakonito, da sodišče ugotovi na podlagi notarskega zapisa pogodbe in sporazuma o zavarovanju terjatve, da gre za neveljavnost vknjižbe zastavne pravice izvedene na podlagi navedenega sporazuma? 3. Ali je pravno vzdržno in zakonito, da sodišče v enem postopku ugotovi terjatev tožeče stranke do tožene stranke, čeprav denarni tok ni izkazan, v drugem primeru pa razveljavi notarski zapis zaradi neizkazanosti denarnega toka? 4. Ali takšna odločitev Višjega sodišča v Ljubljani/Višjega sodišča pomeni kršitev pravice do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS? 5. Ali sodba v imenu ljudstva Višjega sodišča v Ljubljani/Višjega sodišča ustreza zahtevam po obrazloženi sodni odločbi?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 2/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - načelo smotrnosti - ugoditev predlogu

V tovrstnih postopkih je Vrhovno sodišče redoma soočeno s položajem, ko se oseba, ki naj se postavi pod skrbništvo, nahaja na drugem koncu države kakor stalno prebivališče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Razdalja med Sežano, na območju katerega ima nasprotni udeleženec stalno prebivališče ter Mengšem, kjer se nasprotni udeleženec nahaja zgolj 2 km stran od Okrajnega sodišča v Domžalah, je tolikšna (95 km), da v postopku te vrste utemeljuje prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Okrajno sodišče v Sežani v nepravdni zadevi zaradi postavitve odrasle osebe pod skrbništvo Vrhovnemu sodišču na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) predlaga, da za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog opira na dejstvo, da je v tovrstnih postopkih potrebno obvezno zaslišanje osebe, njegov pregled s strani izvedenca medicinske stroke ter je zato smotrno, da se postopek opravi pred Okrajnim sodiščem v Domžalah. Nasprotni udeleženec je namreč nastanjen v VDC INCE na Ropretovi ulici v Mengšu.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP), ki se v skladu s 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) uporablja tudi v nepravdnih postopkih.

4. V tovrstnih postopkih je Vrhovno sodišče redoma soočeno s položajem, ko se oseba, ki naj se postavi pod skrbništvo, nahaja na drugem koncu države kakor stalno prebivališče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Razdalja med Sežano, na območju katerega ima nasprotni udeleženec stalno prebivališče ter Mengšem, kjer se nasprotni udeleženec nahaja zgolj 2 km stran od Okrajnega sodišča v Domžalah, je tolikšna (namreč 95 km), da v postopku te vrste utemeljuje prenos pristojnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 460/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - predlog za dopustitev revizije - pritožba zoper drugostopenjsko odločbo - laična vloga - laičen predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagateljica vlaga vlogo sama, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njen predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Tožnica je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložila vlogo, ki jo je laično poimenovala "Pritožba zoper izdan sklep z dne 20. 11. 2025 višjega sodišča". Potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložila.

3. Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagateljica svojo vlogo tudi poslala.

4. Vlogo je torej treba obravnavati po pravilih o revizijskem postopku in torej kot predlog za dopustitev revizije, saj drugega procesnega okvira preprosto ni. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagateljica vlaga vlogo sama, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njen predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Kr 80322/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Maja Baškovič (preds.), Mitja Kozamernik (poroč.), mag. Aleksander Karakaš

spor o krajevni pristojnosti - zasebna tožba - izbirna krajevna pristojnost

Drugi odstavek 26. člena ZKP daje zasebnemu tožilcu možnost, da zasebno tožbo vloži pri sodišču, na območju katerega ima obdolženec stalno ali začasno prebivališče, zaradi česar je tako izbranemu sodišču onemogočeno postopanje po prvem odstavku tega člena in se posledično ne more izreči za krajevno nepristojno.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Zasebni tožilec A. A. je na Okrajno sodišče v Novi Gorici vložil zasebno tožbo zoper obdolženo B. B., v kateri ji očita storitev kaznivega dejanja opravljanja po prvem odstavku 161. člena Kazenskega zakonika (KZ-1).

2. Okrajno sodišče v Novi Gorici se je s sklepom I K 80322/2025 z dne 10. 11. 2025 izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Žalcu z obrazložitvijo, da je bilo kaznivo dejanje storjeno na območju Okrajnega sodišča v Žalcu.

3. Okrajno sodišče v Žalcu je dne 30. 12. 2025 pred Vrhovnim sodiščem sprožilo spor o pristojnosti. V predlogu navaja, da je v primeru vložitve zasebne tožbe zasebnemu tožilcu po drugem odstavku 26. člena ZKP dana možnost izbire krajevne pristojnosti, saj določa, da se zasebna tožba lahko vloži tudi pri sodišču, na območju katerega ima obdolženec stalno ali začasno prebivališče, in ne zgolj pri sodišču, na območju katerega je bilo kaznivo dejanje storjeno ali poskušeno.

4. Za kazniva dejanja, za katera se storilec preganja na zasebno tožbo, je praviloma pristojno sodišče na območju katerega je bilo kaznivo dejanje storjeno ali poskušeno (prvi odstavek 26. člena ZKP). Vendar pa ZKP v drugem odstavku 26. člena določa izjemo od splošne pristojnosti ter daje zasebnemu tožilcu možnost, da zasebno tožbo vloži pri sodišču, na območju katerega ima obdolženec stalno ali začasno prebivališče. Gre za izbirno krajevno pristojnost, zato se sodišče, pri katerem je zasebna tožba vložena in ima obdolženec na območju tega sodišča stalno ali začasno prebivališče, ne more izreči za krajevno nepristojno. Napačno je zato stališče Okrajnega sodišča v Novi Gorici, da je v obravnavanem primeru za ugotovitev kraja storitve odločilen opis kaznivega dejanja v obtožnem aktu. Obdolženka ima namreč stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Novi Gorici, pri katerem je zasebni tožilec vložil zasebno tožbo, s čimer se je izbira krajevne pristojnosti izčrpala in onemogočila postopanje sodišča po prvem odstavku 26. člena ZKP.

5. Po obrazloženem Vrhovno sodišče pritrjuje Okrajnemu sodišču v Žalcu, da je za odločanje o tej zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 26, 26/1, 26/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 425/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

zavrženje predloga za obnovo postopka - obnova postopka - dovoljenost predloga za obnovo postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom kot nedovoljen in prepozen zavrglo predlog tožeče stranke za obnovo postopka z dne 27. 3. 2025.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

"- Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določilo 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ko je kot pravilno potrdilo odločitev sodišča prve stopnje, da procesnih kršitev in posledice le-teh, ki jih je predhodno ugotovilo Vrhovno sodišče RS v sodbi in sklepu z dne 7. 2. 2025, ni mogoče šteti kot absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP?

- Ali bi pritožbeno sodišče glede na s pritožbo uveljavljene procesne kršitve, zaradi zavrženja predloga za obnovo postopka iz razloga po 2. točki 394. člena ZPP ter obstoja pravnomočne predhodne sodbe in sklepa Vrhovnega sodišča RS z dne 7. 2. 2025, ki je ugotovilo obstoj hujših procesnih kršitev, ki imajo za tožnico hude posledice ter ob upoštevanju ustavnoskladne razlage zakona, moralo v skladu z določbo prvega odstavka 354. člena ZPP izpodbijani sklep razveljaviti ter zadevo vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje in ali je pritožbeno sodišče v zvezi s tem kršilo tožničino pravico do poštenega sojenja?"

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožeča stranka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 247/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - stalno prebivališče nasprotnega udeleženca - ugoditev predlogu

Razdalja med Novim mestom, na območju katerega ima nasprotni udeleženec stalno prebivališče, ter Mariborom, kjer se nasprotni udeleženec nahaja, je tolikšna, da v postopku te vrste utemeljuje prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu v nepravdni zadevi zaradi postavitve odrasle osebe pod skrbništvo Vrhovnemu sodišču na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) predlaga, da za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog opira na dejstvo, da je v tovrstnih postopkih potrebno obvezno zaslišanje osebe, njegov pregled s strani izvedenca medicinske stroke ter je zato smotrno, da se postopek opravi pred Okrajnim sodiščem v Mariboru. Tam se namreč nasprotni udeleženec nahaja na zdravljenju v UKC Maribor, na enoti za forenzično psihiatrijo.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP), ki se v skladu s 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) uporablja tudi v nepravdnih postopkih.

4. V tovrstnih postopkih je Vrhovno sodišče redoma soočeno s položajem, ko se oseba, ki naj se postavi pod skrbništvo, nahaja na drugem koncu države kakor stalno prebivališče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Razdalja med Novim mestom, na območju katerega ima nasprotni udeleženec stalno prebivališče, ter Mariborom, kjer se nasprotni udeleženec nahaja, je tolikšna, da v postopku te vrste utemeljuje prenos pristojnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 2/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 121/2022, VSRS Sklep I R 129/2022, VSRS Sklep I R 137/2022
VSRS Sklep VIII DoR 180/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Toženka je predlog za dopustitev revizije vložila po predsednici toženke, pri čemer ni zatrjevala niti izkazala, da ima vlagateljica opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice, da ji delovno razmerje zaradi izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 17. 4. 2024 pri toženki ni prenehalo 18. 4. 2024, temveč je trajalo do vključno 12. 3. 2025 (I. točka izreka). Toženki je naložilo, da mora tožnici za obdobje od 19. 4. 2024 do 12. 3. 2025 priznati vse pravice iz delovnega razmerja, jo za to obdobje prijaviti v matično evidenco zavarovancev pri ZPIZ in ji za to obdobje plačati mesečna nadomestila plače, ki bi jih prejela, če bi delala na delovnem mestu natakar, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka). Toženki je naložilo, da mora tožnici povrniti stroške postopkov v znesku 1.544,76 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka). Odločilo je še, da je zavezanec za plačilo sodne takse toženka (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v kateri nasprotuje sodbama sodišč druge in prve stopnje ter predlaga vrhovnemu sodišču, da revizijo dopusti. Sodiščema očita, da sta kršili določbe drugega odstavka 229. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) ter 257. in 258. člen ZPP.

5. V skladu s tretjim odstavkom 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja dejanja samo po pooblaščencu ki je odvetnik. Izjema od navedenega pravila velja v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Toženka je predlog za dopustitev revizije vložila po predsednici A. A., pri čemer ni zatrjevala niti izkazala, da ima vlagateljica opravljen pravniški državni izpit.

6. Glede na navedeno njen predlog ni dovoljen, zaradi česar ga je vrhovno sodišče ob upoštevanju 367.č člena ZPP zavrglo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.