TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 241/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugega tehtnega razloga - prebivališče strank in prič - izjema od splošnega pravila - krajevna pristojnost - zavrnitev predloga

Zgolj okoliščina, da imajo kakšna od strank ali pooblaščenec oziroma priče bivališče (sedež) izven sedeža oziroma območja krajevno pristojnega sodišča, v pravdnem postopku sama po sebi brez obstoja drugih posebnih okoliščin ne more biti razlog za prenos pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti teče pravdni postopek zaradi umika in prepovedi objave slik ter plačila odškodnine.

2. Toženec je skupaj z dopolnitvijo odgovora na tožbo predlagal prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Kopru, ker ima tožnik stalno bivališče na Krasu, številne predlagane priče v Ankaranu, Izoli, Postojni, Črnem Kalu in Kopru, toženčeva pooblaščenka pa sedež v Kopru. Tako bi se postopek izvedel laže in bolj ekonomično.

3. Tožnik predlogu nasprotuje. Izpostavlja, da toženec biva na območju Okrajnega sodišča v Murski Soboti, tožnikova pooblaščenka ima sedež v Mariboru, pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti pa poteka že več s tem povezanih postopkov med istima strankama - P 131/2025, P 58/2025, P 137/2025, P 26/2025 in drugi. Prepričan je, da je toženec zaslišanje številnih nepotrebnih prič predlagal prav zato, da bi utemeljil prenos pristojnosti.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

6. Delegacija v skladu s 67. členom ZPP pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zaradi česar jo je treba - kot vse izjeme - razlagati ozko. Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da zgolj okoliščina, da imajo kakšna od strank ali pooblaščenec oziroma priče bivališče (sedež) izven sedeža oziroma območja krajevno pristojnega sodišča, v pravdnem postopku sama po sebi brez obstoja drugih posebnih okoliščin ne more biti razlog za prenos pristojnosti.

Gre za pogost položaj, zato bi nasprotno stališče porušilo sistem organiziranosti pravosodja po zakonsko uveljavljenem sistemu krajevne pristojnosti.

7. Ker toženec utemeljuje predlog za prenos pristojnosti zgolj z navedbami o prebivališču tožnika, toženčeve pooblaščenke in prič na obali, je vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

VSRS sklepi I R 82/2006, I R 132/2014, I R 148/2018 , I R 46/2020 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 433/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

zamudna sodba - neprerekana dejstva - nasprotje med trditvami in dokazi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je v tožbi zatrjeval, da mu je toženka z bančnega računa, za katerega je bila sicer pooblaščena, odtujila 54.600,00 EUR. Od toženke je zahteval vračilo spornega zneska in pripadajoče zakonske zamudne obresti. Toženka na tožbo ni odgovorila.

2. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo v celoti ugodilo tožbenemu zahtevku.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je stališču prvostopenjskega sodišča o izpolnjenih pogojih za izdajo zamudne sodbe.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

◦ Ali so izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe v primeru, ko iz tožbe izhaja nesklepčnost tožbenega zahtevka, ko so tožbene navedbe v nasprotju s predloženimi dokazi in/ali so izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe v primeru, če tožnik zamolči določena dejstva, ki pa izhajajo iz dokazov, ki jih je priložil tožbi?

◦ Ali sta prvostopenjsko in drugostopenjsko sodišče pravilno uporabili določbo 318. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)?

◦ Ali je sodba višjega sodišča obremenjena z bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 7. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367.a člena ZPP, niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 236/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

delegacija pristojnosti - analogija - umik predloga

V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne. Po analogiji velja enako za predlog za delegacijo o pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kopru teče pravdni postopek zaradi ugotovitve stvarne služnosti.

2. Drugi toženec je vložil ustavno pritožbo, v kateri je med drugim podal tudi zahtevo, da se vpis v zemljiško knjigo izrednega pravnega sredstva dodeli drugemu sodišču, ker Okrajno sodišče v Kopru od aprila do sedaj ni vpisalo predloga za vpis zaznambe tožbe za izbris vpisa v zemljiško knjigo, čeprav je bil predlog posredovan elektronsko.

3. Vrhovno sodišče je vlogo drugega toženca poslalo sodišču prve stopnje z dopisom, naj zahtevo drugega toženca obravnava kot predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča in ga vroči strankam v odgovor.

4. Tožnika prenosu pristojnosti nasprotujeta in menita, da iz vloge sploh ni jasno, da se nanaša na konkretni postopek.

5. Prva toženka v odgovoru prav tako nasprotuje prenosu pristojnosti, saj razlogi iz predloga nimajo nikakršne zveze s prenosom pristojnosti in gre za nepotrebno obremenjevanje sodišča.

6. Drugi toženec je po prejemu odgovorov v novi vlogi navedel, da izrecno ne soglaša z delegacijo pristojnosti.

7. V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po analogiji velja enako za predlog za delegacijo o pristojnosti.

8. Vrhovno sodišče zato ugotavlja, da je predlog umaknjen, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 10/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zdravljenje v nadzorovani obravnavi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se udeleženka sprejme na zdravljenje v nadzorovano obravnavo za šest mesecev od izdaje sklepa, tj. od 2. 12. 2025 do 2. 6. 2026, v skladu z načrtom nadzorovane obravnave iz II. točke sklepa, v domačem okolju (I. točka izreka). Postavljenim, poimensko določenim koordinatorjem nadzorovane obravnave, ki so zaposleni pri predlagatelju, je določilo opravljanje naslednjih nalog: v sodelovanju z osebo ter delovno skupino pripravijo načrt nadzorovane obravnave, koordinirajo potek izvajanja načrta nadzorovane obravnave in osebi nudijo celotno podporo pri nadzorovani obravnavi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo odvetnika udeleženke zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Odvetnik udeleženke vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja: Ali mora biti načrt nadzorovane obravnave iz 89. člena ZDZdr izdelan pred zaključkom prvostopnega sodnega postopka, izvedenega na podlagi določb 80. do 90. člena ZDZdr, tako da je sodišče pri odločanju o zadevi z njegovo vsebino seznanjeno, ter ali mora sklep sodišča o sprejemu osebe v nadzorovano obravnavo v izreku vsebovati tudi vsebino načrta nadzorovane obravnave, v kolikor je le-ta s strani sodišča odrejena?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse, zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 89, 89/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 246/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugega tehtnega razloga - dvom v nepristanskost - objektivna nepristranskost sodišča - ugoditev predlogu

Če bi sodišče presojalo o protipravnosti svojega lastnega ravnanja, bi to lahko vzbudilo dvom v njegovo nepristranskost.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo, ki naj bi mu nastala zaradi neupravičene obsodbe.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Tožnik namreč zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu nastala zaradi ravnanja Okrožnega sodišča v Ljubljani v kazenskem postopku.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Tožnik v tožbi zatrjuje, da naj bi do napak prišlo v kazenskem postopku, ki je tekel pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. To, da bi isto sodišče presojalo o protipravnosti svojega ravnanja, bi lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Kopru.

Prim. sklepa VSRS I R 137/2018 in I R 170/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 5/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

predlog za delegacijo pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo stranke s procesnimi in materialnopravnimi odločitvami sodišča ne pomeni razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Lendavi zoper dolžnika poteka izvršilni postopek za izterjavo 4.547,77 EUR.

2. Dolžnik je v postopku vložil predlog za izločitev sodnika in dveh cenilcev, v katerem je podal tudi predlog za delegacijo pristojnosti na Okrajno sodišče v Murski Soboti. Navaja, da zaradi številnih kršitev, ki jih je storil sodnik v tej zadevi in zadevi, ki jo je vodil zoper njegovo ženo ter kršitev obeh postavljenih cenilcev, ne zaupa več v pošteno sojenje pred Okrajnim sodiščem v Lendavi.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Okoliščine, s katerimi predlagatelj utemeljuje predlog za prenos pristojnosti, se ne nanašajo na objektivno nepristranskost, temveč na delo razpravljajočega sodnika in postavljenih sodnih cenilcev. Institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča niti sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji) tudi izredna pravna sredstva.

6. Razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na podlagi določb 67. člena ZPP, niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 351/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE - VARSTVO POTROŠNIKOV

premoženjska škoda - zmanjševanje škode - vzročna zveza med škodnim dogodkom in škodo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožniku plača 18.373,91 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku (1.596,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) pa tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke delno ugodilo in zavrnilo še zahtevek za plačilo 3.614,69 EUR in sodbo delno razveljavilo glede plačila 2.280,66 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede zavrnjene premoženjske škode?

2. Ali bi sodišče v primeru spremembe sodbe iz obsodilne v zavrnilno moralo predhodno izvesti glavno obravnavo, zaslišati tožnika in priče in šele nato odločiti o pritožbi?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 452/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

negatorna tožba - sosedsko pravo - odškodnina - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je trdil, da toženka z zarisanjem parkirnih mest vznemirja njegovo lastninsko pravico, ker sedaj ne more več uporabljati bočnih parkirnih mest na njegovi nepremičnini in v zvezi s tem zahteval povrnitev škode zaradi nezmožnosti uporabe poslovnega lokala. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali je sodišče druge stopnje storilo kršitev iz prvega odstavka 360. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v povezavi s prvim odstavkom 339. člena ZPP, ker ni odgovorilo na vse pritožbene navedbe tožnika in je takšna kršitev vplivala na pravilnost in zakonitost sodbe?

2. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede pravnega vprašanja, ali ima tožnik pravico do dostopa ne samo do enega, ampak tudi do ostalih šest parkirnih mest na severni strani pred gostinskim objektom iz javne ceste in ali mu je ta pravica z ureditvijo javnih parkirišč kršena in ali zaradi tega obstaja vznemirjanje lastninske pravice tožnika?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 99, 99/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 392/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

povrnitev škode - avtomobil - padec drevesa - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik zahteva plačilo odškodnine, ker se je 2. 2. 2014 telesno poškodoval kot voznik osebnega vozila, ko se je na cestišče prevrnilo drevo in je krošnja drevesa padla na vetrobransko steklo vozečega vozila ter poškodovala tožnika in vozilo.

2. Sodišče prve stopnje je v drugem sojenju z delno sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, da je prva toženka dolžna tožniku plačati odškodnino v višini 39.340,35 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 10. 2014 do plačila (I. točka izreka). Sklenilo je, da je tožnik dolžan prvi toženki povrniti nastale pravdne stroške (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo delno sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je potrebno v primeru nepravilne rasti drevesa, ob upoštevanju mnenja izvedenca gozdarske stroke, upoštevati pri odločitvi oz. razsoji le konkretno drevo, ki je v konkretni situaciji povzročilo konkretno škodo (individualizacija primera) in bi ga bilo priporočljivo odstraniti (po izvedenčevem mnenju), ali pa se je res potrebno pri presoji vprašati, kaj bi bilo potrebno storiti z vsemi postrani rastočimi drevesi kjerkoli na področju zavarovanca Mestne občine Ljubljana.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 482/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - vznemirjanje izvrševanja služnosti - služnost poti - pogodbeno dogovorjena služnost - konfesorna tožba - izvrševanje služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo zahtevku tožnika in razsodilo, da je toženka dolžna s služnostne poti odstraniti betonski robnik ter ji prepovedalo nadaljnje vznemirjanje s tovrstnim ravnanjem.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi obeh strank.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali sta sodišči zagrešili bistveno kršitev določb Zakona o pravdnem postopku (členov 184 in 185 v povezavi s členom 339/1 ZPP), ker je bila dovoljena sprememba tožbe?

2. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, to je določbe člena 212 v zvezi s členom 99 Stvarnopravnega zakonika (SPZ), ko sta zaključili, da je toženka s postavitvijo betonskih robnikov motila tožnika v izvrševanju služnostne pravice, ne da bi upoštevalo njene trditve in ne da bi tudi ugotavljalo, da je bila pot ob sklenitvi služnostne pogodbe ožja in da betonski robniki niso postavljeni na traso takratne poti ter da se z večjimi tovornjaki po tej poti tudi ni vozilo?

3. Ali sta sodišči zaradi neizvedbe predlaganih dokazov bistveno kršili določbe ZPP (in toženkino pravico do izjave iz 22. člena Ustave RS)?

4. Ali ni odločitev sodišča nerazumna, brez ustrezne pravne argumentacije, samovoljna in s tem arbitrarna?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 99, 99/1, 212

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.