VSRS Sklep I R 119/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sodnik pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku - razširitev tožbe na novega toženca - okoliščine konkretnega primera - ugoditev predlogu

V obravnavanem primeru sodišče prve stopnje ni dovolilo razširitve tožbe na A. A., ki je zaposlena kot sodnica na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi bilo po splošnih pravilih o stvarni in krajevni pristojnosti pristojno za odločanje o pritožbi tožnic zoper prvostopenjsko odločitev. Hkrati gre za odločitev, ki pomembno vpliva na pravni položaj morebitne nove toženke, saj mora v primeru razširitve tožbe nanjo sprejeti pravdo v stanju, v katerem je, ko stopi vanjo (tretji odstavek 191. člena ZPP). Vrhovno sodišče ocenjuje, da so navedene okoliščine take narave, da bi bilo z odločanjem Višjega sodišča v Ljubljani v tej zadevi lahko ogroženo zaupanje udeležencev postopka v nepristranskost sojenja na drugi stopnji in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije ter zato pomenijo tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče.

Za odločanje v zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani teče pravdni postopek P 1252/2016-III zaradi izpraznitve in izročitve nepremičnine ter plačila 106.292,95 EUR. Okrožno sodišče v Ljubljani je s sklepom z dne 24. 4. 2024 odločilo, da se razširitev tožbe na novo toženko A. A. ne dopusti. Zoper navedeni sklep sta tožnici 22. 5. 2024 vložili pritožbo, za odločanje o kateri je po splošnih pravilih o stvarni in krajevni pristojnosti pristojno Višje sodišče v Ljubljani.

2. Tožnici sta nato z vlogo z dne 3. 6. 2024 predlagali, naj Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo višje sodišče za odločanje o njuni pritožbi. Pojasnjujeta, da je A. A. sodnica Višjega sodišča v Ljubljani, kar ustvarja videz objektivne pristranskosti in vzbuja resen dvom v poštenost sojenja v tej zadevi. Opozarjata, da je Vrhovno sodišče tudi v zadevah I R 188/2023, I R 82/2018 in I R 200/2023, v katerih je bila ena od strank oziroma udeleženk postopka A. A., za odločanje o vloženih pritožbah, o katerih bi bilo sicer pristojno odločati Višje sodišče v Ljubljani, določilo drugo višje sodišče. A. A. očitata vmešavanje v zapuščinski postopek po njunem pokojnem očetu ter neposredovanje zahtevanih podatkov o bančnem računu, na katerem so bila skupna sredstva solastnikov nepremičnin v ... (med drugim tudi tožnic). Kot nenavadno pa izpostavljata tudi, da je v konkretni zadevi procesna negotovost o dopustitvi razširitve tožbe na A. A. trajala več kot sedem let.

3. Na predlog za prenos pristojnosti je odgovoril le drugi toženec. Predlaga zavrnitev predloga. Izpostavlja, da A. A. ni stranka postopka ter zanika očitke o njenem ravnanju v zapuščinskem postopku po pokojnem očetu tožnic in v zvezi z zahtevo za posredovanje podatkov o bančnem računu.

5. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

6. V obravnavanem primeru sodišče prve stopnje ni dovolilo razširitve tožbe na A. A., ki je zaposlena kot sodnica na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi bilo po splošnih pravilih o stvarni in krajevni pristojnosti pristojno za odločanje o pritožbi tožnic zoper prvostopenjsko odločitev. Hkrati gre za odločitev, ki pomembno vpliva na pravni položaj morebitne nove toženke, saj mora v primeru razširitve tožbe nanjo sprejeti pravdo v stanju, v katerem je, ko stopi vanjo (tretji odstavek 191. člena ZPP). Vrhovno sodišče ocenjuje, da so navedene okoliščine take narave, da bi bilo z odločanjem Višjega sodišča v Ljubljani v tej zadevi lahko ogroženo zaupanje udeležencev postopka v nepristranskost sojenja na drugi stopnji in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije ter zato pomenijo tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče.

7. Glede na pojasnjeno je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 191, 191/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 20/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 21/2019, VSRS Sklep I R 22/2019, VSRS Sklep I R 23/2019, VSRS Sklep I R 19/2019