TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 84/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti - delegacija pristojnosti - smotrnost - prebivališče nasprotnega udeleženca - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog za prenos pristojnosti, vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar je premoščanje razdalje z dejanskega bivališča za naslovno sodišče nesorazmerno obremenjujoče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Po človeški plati bo bistveno lažje, če bo postopek potekal pred Okrajnim sodiščem v Gornji Radgoni.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku nepravdni postopek zaradi predloga za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Okrajno sodišče v Mariboru Vrhovnemu sodišču predlaga, naj v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Gornji Radgoni. Gre namreč za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Postopek bi se lažje, hitreje in z nižjimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Gornji Radgoni.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog za prenos pristojnosti, vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar je premoščanje razdalje z dejanskega bivališča za naslovno sodišče nesorazmerno obremenjujoče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Po človeški plati bo bistveno lažje, če bo postopek potekal pred Okrajnim sodiščem v Gornji Radgoni.

5. V skladu s 67. členom ZPP je zato Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 79/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

spor o pristojnosti - negativni kompetenčni spor - izvršilni postopek - izvršba na podlagi verodostojne listine - pravnomočnost sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine - predlog za obnovo postopka

Predlog za obnovo postopka je podan po pravnomočnosti sklepa o izvršbi, zato je zanj pristojno izvršilno sodišče, ki nadaljuje že dovoljeno izvršbo.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Idriji.

1. Centralni oddelek za verodostojno listino Okrajnega sodišča v Ljubljani je zoper dolžnico izdal sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo v nadaljnje reševanje Okrajnemu sodišču v Idriji.

2. Dolžnica je na Okrajno sodišče v Idriji vložila predlog za obnovo postopka, to pa se je s sklepom izreklo za nepristojno za odločanje o njenem predlogu in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani. Menilo je, da pred Okrajnim sodiščem v Idriji poteka postopek na podlagi izvršilnega naslova, ne na podlagi verodostojne listine, dolžnica pa naj bi predlaga obnovo prav slednjega.

3. Okrajno sodišče v Ljubljani je pred Vrhovnim sodiščem sprožilo spor o pristojnosti. Poudarilo je pomen določb prvega in tretjega odstavka 40. c člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ).

4. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Idriji.

5. Postopki izvršbe na podlagi verodostojne listine se od klasičnih izvršilnih postopkov nekoliko razlikujejo. Med drugim v tem, da jih je mogoče razdeliti na dve fazi - prva predstavlja fazo izdaje sklepa o izvršbi (ki nadomešča klasičen izvršilni naslov in dovoljuje predlagano izvršbo), druga pa nadaljevanje postopka izvršbe s predlaganimi izvršilnimi sredstvi. Prva faza poteka centralizirano; z namenom pospešitve in poenostavitve je predvidena izključna krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Ljubljani (prvi odstavek 40. c člena ZIZ). Traja do pravnomočnosti izdanega sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine, nato pa je predvidena krajevna pristojnost sodišča, ki je sicer pristojno za odločanje glede na dovoljena sredstva izvršbe (tretji odstavek 40. c člena ZIZ).

6. To velja tudi za dolžničin predlog za obnovo postopka. Ker je podan po pravnomočnosti sklepa o izvršbi, je zanj pristojno izvršilno sodišče, ki nadaljuje že dovoljeno izvršbo - to je Okrajno sodišče v Idriji.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (prvi odstavek 24. v zvezi z drugim odstavkom 25. člena Zakona o pravdnem postopku).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 40c, 40c/1, 40c/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 136/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO

uveljavitev nedenarne terjatve - poklicno zavarovanje - primernost izvršilnega naslova - načelo stroge formalne legalitete izvršilnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom o izvršbi zoper dolžnika na podlagi pravnomočne in izvršljive sodbe Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani IV Pd 106/2020 z dne 23. 3. 2023 dovolilo izvršbo zaradi uveljavitve nedenarne terjatve: (1.) upnika prijaviti v poklicno zavarovanje v Sklad obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja za nazaj, za čas od 3. 7. 2015 do 31. 12. 2019, (2.) s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja d. d. (KAD) skleniti pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za nazaj, in sicer za čas od 3. 7. 2015 do 31. 12. 2016 po prispevni stopnji 9,25%, za čas od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 po prispevni stopnji 8 % in za čas od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2019 po prispevni stopnji 8,4 % od bruto plače upnika ter (3.) za ta čas na njegov osebni račun, ki ga bo imel odprtega pri KAD, plačati prispevke za nazaj. Za primer, če dolžnik ne bo izpolnil navedene obveznosti, je dolžniku izreklo denarno kazen v znesku 15.000,00 EUR. Ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje o ugovoru zoper sklep o izvršbi potrdilo.

3. Dolžnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali se šteje izvršilni naslov za primeren po 21. členu ZIZ, če izvršilni naslov ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da dolžnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 17, 21

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 70/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nekdanji sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da je pod pojem drug tehtni razlog mogoče subsumirati okoliščino, ko je (nekdanji) sodnik sodišča, pristojnega za odločanje, stranka postopka. Okoliščina, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v Murski Soboti in nekdanji sodnik Okrajnega sodišča v Murski Soboti, ki je organizacijska enota Okrožnega sodišča v Murski Soboti, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče, saj utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

1. V pravdni zadevi zaradi plačila je Okrajno sodišče v Murski Soboti podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Kot tehtni razlog za prenos pristojnosti je navedlo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v Murski Soboti in nekdanji sodnik Okrajnega sodišča v Murski Soboti. Obe sodišči sta v isti stavbi, okrajno sodišče pa je organizacijska enota okrožnega sodišča. Ker gre za manjše sodišče, na katerem so sodniki med seboj v vsakodnevnih stikih in tesno povezani, meni, da bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, zato predlaga, naj Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V skladu z ustaljeno sodno prakso so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi objektivno gledano lahko omajale zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da je pod pojem drug tehtni razlog mogoče subsumirati okoliščino, ko je (nekdanji) sodnik sodišča, pristojnega za odločanje, stranka postopka.

Okoliščina, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v Murski Soboti in nekdanji sodnik Okrajnega sodišča v Murski Soboti, ki je organizacijska enota Okrožnega sodišča v Murski Soboti, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče, saj utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja. Vrhovno sodišče je zato predlogu Okrajnega sodišča v Murski Soboti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Primerjaj npr. zadeve Vrhovnega sodišča Republike Slovenije I R 144/2024 z dne 4. 9. 2024 in I R 7/2024 z dne 7. 3. 2024

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 107/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izpraznitev stanovanja - konvalidacija najemne pogodbe - konkludentna izjava volje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta 31. 3. 2016 sklenili pisno najemno pogodbo za določen čas (1 leto) za najem tožničinega stanovanja, velikega 43 m2. Najemno razmerje sta večkrat podaljšali s pisnimi aneksi, nazadnje do 30. 9. 2019. Tožnica je 19. 6. 2023 vložila tožbo na izpraznitev nepremičnine in izročitev v posest. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo in odločilo, da mora toženka v 15 dneh izprazniti stanovanje. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo le v delu, kjer ji je podaljšalo rok za plačilo stroškov pravdnega postopka, v preostanku pa jo je zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev vprašanj:

"1. Ali je v konkretnem primeru pravilna odločitev sodišča II. stopnje (in sodišča I. st.), da najemna pogodba med pravdnima strankama ni bila ustno podaljšana oz. ni bila podaljšana na podlagi konkludentnih ravnanj?

2. Ali je pravilna razlaga materialnega prava s strani sodišča II. stopnje (in sodišča I. st.), da glede na določila Stanovanjskega zakona (SZ-1) in Obligacijskega zakonika (OZ) ni mogoče pisne najemne pogodbe za določen čas z ustnim dogovorom spremeniti v najemno pogodbo za nedoločen čas?

3. Ali v konkretnem primeru odločitev sodišča II. stopnje (in odločitev sodišča I. st.) predstavlja nedopusten in nesorazmeren poseg v pravico toženke do spoštovanja doma, ki je varovana v okviru pravice do nedotakljivosti stanovanja iz 1. odstavka 36. člena Ustave RS in v okviru pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja iz 8. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 95, 111, 112

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 94/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga za dopustitev revizije

Ker dolžnica sodne takse ni plačala, je Vrhovno sodišče štelo, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105. člena ZPP).

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil laično vlogo, ki jo je poimenoval "pritožba". Vrhovno sodišče je laično vlogo dolžnika glede na njeno vsebino obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

2. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

3. Ob vložitvi predloga za dopustitev revizije ali najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, mora biti plačana sodna taksa (prvi in drugi odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

4. Vrhovno sodišče je dolžnico s plačilnim nalogom II DoR 94/2025 z dne 11. 3. 2025 pozvalo, naj v petnajstih dneh od vročitve plačilnega naloga plača sodno takso v višini 42,00 EUR. Plačilni nalog, v katerem je Vrhovno sodišče dolžnico opozorilo na posledice neplačila sodne takse, je bil dolžnici vročen dne 13. 3. 2025. Rok za plačilo takse se je posledično iztekel dne 28. 3. 2025. Do izteka roka dolžnica sodne takse ni plačala in tudi ni predlagala taksne oprostitve, odloga ali obročnega plačila. Vrhovno sodišče je dolžnico z dopisom II DoR 94/2025 z dne 3. 4. 2025 seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni bila plačana, in ji dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjasni, hkrati pa jo je opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Dolžnica na dopis ni odgovorila.

5. Ker dolžnica sodne takse ni plačala, je Vrhovno sodišče štelo, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 3/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

priposestvovanje stvarne služnosti - priposestvovalna doba - ugovor že razsojene stvari - zahtevek za izdajo zemljiškoknjižne listine - delna razveljavitev sodbe sodišča prve stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zahtevku tožnikov ugodilo in razsodilo, da obstoji stvarna služnost v obsegu in v vsebini, kot izhaja iz I. točke izreka sodbe. Odločilo je, da mora toženka tožnikoma povrniti odmerjene pravdne stroške skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da krije toženka sama svoje pritožbene stroške, tožnikoma pa mora povrniti odmerjene stroške odgovora na pritožbo skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Toženka vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

- Vprašanje uporabe določila prvega odstavka 354. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v primeru, da pritožbeno sodišče ne ravna skladno temu določilu in v sklepu ne odloči o tem, katera dejanja, ki jih zajema bistvena kršitev določb pravdnega postopka, se razveljavijo. Ali torej pritožbeno sodišče o tem mora jasno in izrecno odločiti ali zadostuje, da je obseg razveljavitve možno izluščiti iz obrazložitve sklepa in ali torej novo izdana sodba lahko odstopa od prvotne v delu, ki ga pritožbeno sodišče s sklepom na temelju prvega odstavka 354. člena ZPP ni razveljavilo?

- Ali je o obstoju stvarne služnosti, v primeru kot je konkretni, dopustno ponovno odločati in ali je za dosego vpisa le - te v zemljiško knjigo prava pot vložitev zahtevka na izdajo zemljiškoknjižne listine (zemljiškoknjižnega dovolila)?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14, 339/2-15, 354, 354/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 215, 218, 218/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 153/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

postulacijska sposobnost - laičen predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. Dolžnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je poimenoval "Predlog za dopustitev revizije zoper sklep I Ip 178/2025 (v zvezi z In 830/2015)", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 154/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V skladu z določbo 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo zavrže.

4. Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.