VSRS Sodba X Ips 31/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-11

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

dopuščena revizija - promet s kmetijskimi zemljišči - predkupna pravica - status kmeta - izjava o sprejemu ponudbe - ugoditev reviziji

Izjavo iz četrte alineje prvega odstavka 24. člena ZKZ oseba lahko poda tudi po sprejemu ponudbe v času teka upravnega postopka odobritve pravnega posla, da si tem pridobi status predkupnega upravičenca iz 23. člena ZKZ.

I. Reviziji se ugodi. Sodba Upravnega sodišča Republike Slovenije I U 449/2022-26 z dne 5. 2. 2024 se spremeni tako, da se tožbi ugodi in se odločba Upravne enote Idrija, št. 330-836/2021-6211-6 z dne 5. 1. 2022, odpravi ter se zadeva vrne temu organu v ponovni postopek.

II. Tožena stranka je dolžna v roku 15 dni po prejemu te sodbe tožeči stranki povrniti stroške upravnega spora na obeh stopnjah v višini 1.141,47 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po poteku izpolnitvenega roka do plačila.

1. Upravna enota Idrija je z odločbo, št. 330-836/2021-6211-6 z dne 5. 1. 2022, zavrnila priznanje statusa kmeta tožnici, ki ga je pri organu vložila na podlagi izjave po četrti alineji prvega odstavka 24. člena Zakona o kmetijskih zemljiščih (Ur. l. RS, št. 71/11, 58/12, 27/16, 27/17 - ZKme-1D, 79/17; v nadaljevanju ZKZ).

Odločitev temelji na ugotovitvi, da tožnica 1. 10. 2021 ob sprejemu ponudbe za prodajo kmetijskih zemljišč, kmetije ali gozda, ki se pri tem organu vodi pod št. 330-772/2021, ni podala tudi izjave po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ, temveč je izjavo podala šele 29. 10. 2021, zato ne izpolnjuje pogojev za priznanje statusa kmeta na tej podlagi. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je tožničino pritožbo zavrnilo z odločbo, št. 33008-59/2022/4 z dne 3. 3. 2022.

2. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je v sodbi, s katero je zavrnilo tožničino tožbo, pojasnilo, da je po ustaljenem stališču sodne prakse tega sodišča, ki ji praksa upravnih organov sledi, izjava po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ konstitutivna in učinkuje šele od takrat, ko je podana (v nasprotju z odločbo o priznanju statusa kmeta po prvi alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ, ki ima deklaratorno naravo). Tožnica je navedeno izjavo vložila po izjavi o sprejemu ponudbe, s katero je uveljavljala predkupno pravico kot "drug kmet". Ker je kupoprodajna pogodba za kmetijska zemljišča sklenjena s trenutkom sprejema izjave o sprejemu ponudbe, mora dejstvo, na katerega predkupni upravičenec opira svojo predkupno pravico, obstajati ob sprejemu ponudbe. Dejstvo, da ima tožnica položaj "drugega kmeta", pa glede na obrazloženo ob vložitvi izjave o sprejemu ponudbe ni obstajalo, zato tožnica tudi ni mogla izkazati, da bo zemljišča, ki so bila predmet ponudbe, pridobila pod odložnim pogojem odobritve in na teh zemljiščih pridobivala pomemben del prihodka. Stališče upravnih organov o neizpolnjevanju materialnega pogoja je zato pravilno.

3. Na tožničin predlog je Vrhovno sodišče s sklepom X DoR 39/2024-6 z dne 12. 3. 2025 dopustilo revizijo glede vprašanja: Kdaj (oziroma do kdaj) mora oseba, ki sprejema ponudbo za prodajo kmetijskega zemljišča, podati izjavo iz četrte alineje prvega odstavka 24. člena ZKZ, da pridobi status predkupnega upravičenca iz 23. člena ZKZ?

4. Skladno s tem sklepom je tožnica (v nadaljevanju revidentka) zoper izpodbijano sodbo Upravnega sodišča vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. V njej predlaga Vrhovnemu sodišču, naj reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbi ugodi, izpodbijano odločbo tožene stranke odpravi in zadevo vrne v ponovni postopek organu prve stopnje. Predlaga tudi, naj Vrhovno sodišče toženi stranki naloži v plačilo revidentkine stroške sodnih postopkov. Podredno predlaga, naj Vrhovno sodišče reviziji ugodi ter razveljavi izpodbijano sodbo in zadevo vrne v ponovno odločanje Upravnemu sodišču.

5. Tožena stranka v odgovoru na revizijo brez utemeljitve zavrača revidentkine navedbe in predlaga, naj jo Vrhovno sodišče kot neutemeljeno zavrne. Ob tem se splošno sklicuje na razloge izpodbijane sodbe.

7. Vrhovno sodišče v primeru dopuščene revizije preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu in glede tistih konkretnih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena (drugi odstavek 371. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, v nadaljevanju ZUS-1). Za presojo utemeljenosti revizije so zato relevantne dejanske ugotovitve, povezane z dopuščenim pravnim vprašanjem, ki izhajajo iz izpodbijane sodbe in na katera je Vrhovno sodišče vezano (drugi odstavek 85. člena ZUS-1).

Dejansko stanje zadeve in revizijske navedbe

8. Iz ugotovljenega dejanskega stanja kot nesporno izhaja, da je revidentka 1. 10. 2021 sprejela ponudbo za prodajo kmetijskih zemljišč in v skladu s 4. točko prvega odstavka 23. člena ZKZ uveljavljala predkupno pravico kot drug kmet. Naknadno je 29. 10. 2021 pri organu podala izjavo po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ in zahtevala, da se ji prizna status kmeta. Njen zahtevek za priznanje statusa kmeta je bil zavrnjen z izpodbijano odločbo.

9. Revidentka v reviziji uveljavlja, da v četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ ni določen rok za podajo te izjave, niti takšna omejitev ne izhaja iz drugih določb tega zakona. ZKZ tudi posebej ne določa trenutka, do katerega je treba uveljaviti predkupno pravico, kar pomeni, da jo je mogoče uveljaviti tudi pozneje, najkasneje v fazi odobritve pravnega posla, zato stališče, ki sta ga sprejela toženka in Upravno sodišče, otežuje njeno uveljavljanje. Revidentka se v utemeljitev svojih stališč sklicuje tudi na sodbo Vrhovnega sodišča X Ips 15/2023 z dne 5. 2. 2025, ki obravnava vprašanje pravočasnosti izjave po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ, dane v postopku odobritve pravnega posla.

10. Dopuščeno pravno vprašanje se nanaša na pravno naravo in časovno učinkovanje izjave po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ. V tej določbi je opredeljeno, da je v smislu ZKZ kmet fizična oseba, ki da izjavo na zapisnik pri upravni enoti, da bo sama ali s pomočjo drugih obdelovala kmetijska zemljišča, za katera izkaže, da jih bo pridobila, da bo iz kmetijske dejavnosti na teh zemljiščih pridobivala pomemben del dohodka in izpolnjuje pogoje glede usposobljenosti iz tretjega odstavka tega člena.

11. V svoji sodbi X Ips 15/2023 je Vrhovno sodišče že poudarilo, da lahko oseba, ki je sprejela ponudbo za prodajo kmetijskega zemljišča, predkupno pravico uveljavlja tudi kasneje, to je v upravnem postopku odobritve pravnega posla. Čim pa je tako, je jasno, da je navajanje dejstev in predložitev dokazov, ki utemeljujejo predkupno upravičenje ter morebiten boljši vrstni red od ostalih predkupnih upravičencev, v upravnem postopku odobritve pravnega posla pravočasno.

Tudi izjava, podana na podlagi četrte alineje prvega odstavka 24. člena ZKZ, je "samo" ena izmed navedb, s katero sprejemnik ponudbe utemeljuje svoje predkupno upravičenje. Izjava tako pomeni zatrjevanje (navajanje) pravno pomembnih dejstev, s katerimi sprejemnik ponudbe utemeljuje svoj status kmeta, pri čemer so ta dejstva predmet ugotavljanja upravnega organa v postopku odobritve pravnega posla. Gre torej za vprašanje pravočasnosti podajanja navedb, ki izjavo konstituirajo in ki so po svoji naravi zgolj podlaga za uveljavljanje predkupne pravice (21. in 22. točka obrazložitve).

12. Glede na že presojeno vprašanje je tudi v obravnavani zadevi treba upoštevati stališče iz citirane sodbe, po katerem lahko sprejemnik ponudbe v postopku odobritve pravnega posla s kmetijskim zemljiščem po 19. členu ZKZ prednostno upravičenje kot kmet uspešno uveljavlja z izjavo na podlagi četrte alineje prvega odstavka 24. člena ZKZ, ne glede na to, da je bila ta podana po sprejemu ponudbe tekom upravnega postopka odobritve pravnega posla.

13. To pomeni, da je tudi v okviru dopuščenega revizijskega vprašanja treba šteti enako in sicer, da lahko izjavo iz četrte alineje prvega odstavka 24. člena ZKZ oseba poda tudi po sprejemu ponudbe v času teka upravnega postopka odobritve pravnega posla, da si tem pridobi status predkupnega upravičenca iz 23. člena ZKZ.

14. Po obrazloženem ne drži razlaga, da je izjava po četrti alineji prvega odstavka 24. člena ZKZ konstitutivna in da je upoštevna zgolj, če je dana ob sprejemu ponudbe. Ker je to stališče, na katerem temeljita tako izpodbijana sodba Upravnega sodišča kot tudi izpodbijani upravni akt tožene stranke, je s tem prišlo v obeh izpodbijanih aktih do enake kršitve materialnega prava. Ker je v obravnavani zadevi zaradi tega ostalo tudi dejansko stanje nepopolno ugotovljeno, je Vrhovno sodišče reviziji ugodilo tako, da je sodbo Upravnega sodišča spremenilo in ugodilo tožbi, odpravilo izpodbijani akt tožene stranke ter ji zadevo vrnilo v ponovni postopek (94. člen v povezavi s 64. členom ZUS-1). V tem postopku bo tožena stranka morala ponovno odločiti o zahtevku revidentke in bo pri tem vezana na stališča Vrhovnega sodišča.

15. Revidentka je z revizijo in tožbo uspela, zato je Vrhovno sodišče odločilo o stroških celotnega sodnega postopka (drugi odstavek 165. člena in prvi odstavek 154. člena ZPP). Revidentka je zahtevala povrnitev stroškov postopka pred Upravnim sodiščem in stroške revizijskega postopka.

16. Povračilo stroškov v upravnem sporu je posebej urejeno v tretjem odstavku 25. člena ZUS-1, ki v primeru, če sodišče tožbi ugodi in izpodbijani upravni akt odpravi, določa povračilo v pavšalnem znesku, kot je določen v Pravilniku o povračilu stroškov tožniku v upravnem sporu. Zadeva je bila rešena na seji, revidentko pa je zastopal pooblaščenec, ki je odvetnik, zato ji za ta postopek po drugem odstavku 3. člena navedenega pravilnika pripada povračilo stroškov v pavšalnem znesku 285,00 EUR, povečano za 22 % DDV, skupaj torej 347,70 EUR.

17. Stroške revizijskega postopka je Vrhovno sodišče odmerilo na podlagi prvega odstavka 25. člena ZUS-1 v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP in 12. členom Odvetniške tarife (v nadaljevanju OT), ki določa, da je stranka dolžna plačati odvetniku storitev po tarifi, veljavni v času, ko je odvetnik delo opravil, pomnoženi z vrednostjo točke v času plačila, povečano za DDV, če je odvetnik zavezanec za plačilo v Republiki Sloveniji (drugi odstavek) in upoštevaje, da gre za neocenljivo zadevo. OT v tarifni številki 34 ne vsebuje določbe o nagradi za predlog za dopustitev revizije v upravnem sporu. Ker pa sta revizijska postopka v upravnem sporu in v pravdnem postopku enaka, je nagrada za predlog za dopustitev revizije odmerjena po določbah OT, ki veljajo za pravdni postopek. Vrhovno sodišče je zato revidentki za predlog za dopustitev revizije ob uporabi 4. točke tarifne številke 22 v povezavi s 1. točko tarifne številke 34 OT priznalo 625 točk, za revizijo pa 437,5 točk (5. točka tarifne številke 34 v povezavi s 5. točko tarifne številke 22 OT, po kateri se 50 % nagrade za predlog za dopustitev revizije všteva v odvetniške stroške za izredno pravno sredstvo).

18. Za revizijski postopek se tako priznajo stroški v višini 637,5 EUR (1.062,5 točk) in 2 % zahtevanih materialnih stroškov v znesku 12,75 EUR ter 1% odstotek od presežka nad 1.000 točk, kar znaša 0,375 EUR (tretji odstavek 11. člena OT), vse povečano za 22 % DDV (EUR), skupaj torej 793,77 EUR. Celotni stroški upravnega spora na obeh stopnjah znašajo 1.141,47 EUR.

19. Odmerjene stroške v skupni višini 1.141,47 EUR je tožena stranka dolžna revidentki povrniti v 15 dneh od vročitve te sodbe, od takrat dalje pa z zamudnimi obrestmi (378. člen v zvezi s prvim odstavkom 299. člena Obligacijskega zakonika).

20. Sodišče bo sodne takse povrnilo po uradni dolžnosti (prvi odstavek 37. člena Zakona o sodnih taksah v zvezi s točko c opombe 6.1. njegove taksne tarife).

21. Senat Vrhovnega sodišča je odločitev sprejel soglasno.

Ta določa, da je v smislu tega zakona kmet fizična oseba, "ki da izjavo na zapisnik pri upravni enoti, da bo sama ali s pomočjo drugih obdelovala kmetijska zemljišča, za katera izkaže, da jih bo pridobila, da bo iz kmetijske dejavnosti na teh zemljiščih pridobivala pomemben del dohodka in izpolnjuje pogoje glede usposobljenosti iz tretjega odstavka tega člena."

Skladno z drugim odstavkom 146. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) sme stranka navajati dejstva, ki utegnejo vplivati na rešitev zadeve, in izpodbijati pravilnost navedb, ki se ne ujemajo z njenimi navedbami; vse do izdaje odločbe ima pravico dopolnjevati in pojasnjevati svoje trditve; če pa stori to po ustni obravnavi, mora opravičiti, zakaj tega ni storila na obravnavi.

Zakon o kmetijskih zemljiščih (1996) - ZKZ  - člen 24, 24/1, 24/1-4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.