TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 258/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-11

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI

javni uslužbenci - sindikalni zaupnik - delovna uspešnost - ocena dela - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da v roku 30 dni od pravnomočnosti sodbe tožniku za obdobje od 1. 7. 2020 do 31. 12. 2020 izdela oceno redne delovne uspešnosti in mu na podlagi tako izdelane ocene prizna vse pripadajoče pravice. Odločilo je tudi, da je toženka dolžna tožniku plačati stroške postopka v znesku 568,99 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še, da je toženka dolžna tožniku povrniti stroške pritožbenega postopka v znesku 280,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanja:

‒ ali je toženka dolžna v okoliščinah konkretnega primera dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti za tožnika (sindikalnega zaupnika);

‒ ali je pravilna materialnopravna presoja nižjih sodišč, da obstaja pravna podlaga, ki toženki nalaga izdelavo ocene redne delovne uspešnosti za pooblaščene osebe reprezentativnih sindikatov za njihovo sindikalno delo;

‒ kateri predpisi, če sploh, predstavljajo v okoliščinah konkretnega primera (podčastnik slovenske vojske - sindikalni zaupnik) podlago za oceno redne delovne uspešnosti? (Ali so to splošne določbe, ki veljajo za javne uslužbence (ZSPJS, KPJS) in določajo pravico javnim uslužbencem do ocene redne delovne uspešnosti in kriterije za ocenjevanje, ali Zakon o obrambi, Zakon o službi v Slovenski vojski, SOP GŠ SV z dne 22. 10. 2020 - ''Ocenjevanje redne delovne uspešnosti v SV'' in Pogodba o zagotavljanju pogojev za delovanje SMO (z Aneksi 1, 2, 3);

‒ ali so za izdelavo ocene ocene pooblaščene osebe sindikata (sindikalni zaupnik) za delo, ki jim (mu) je bilo odrejeno s strani organov sindikata pristojni organi sindikata (konkretno predsednik SMO);

‒ ali je materialnopravno pravilna presoja sodišča druge stopnje, da je s strani delodajalca (toženke) dopustno oceniti pooblaščene osebe sindikata za njihovo sindikalno delo glede na pravico do sindikalne svobode;

‒ ali je sodišče z odločitvijo nedopustno poseglo v avtonomne odločitve pogodbenih strank.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podani glede vprašanja, navedenega v izreku. Zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 7/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-11

dr. Damjan Orož (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

nadomestilo za javno predvajanje fonogramov - neupravičena obogatitev - zastaralni rok - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

- Ali ima zahtevek po 130. členu ZASP temelj v neupravičeni obogatitvi?

- Ali je pravilno stališče sodišča, da se pri zastaranju zahtevka za plačilo nadomestila na podlagi 130. člena ZASP upošteva 5 letni zastaralni rok?

‒ Ali ima zahtevek po 130. členu Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah temelj v neupravičeni obogatitvi?

‒ Ali je pravilno stališče sodišča, da se pri zastaranju zahtevka za plačilo nadomestila na podlagi 130. člena Zakona o avtorskih in sorodnih pravicah upošteva 5 letni zastaralni rok?

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 89.450,03 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je zahtevek tožeče stranke zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je na podlagi pritožb pravdnih strank sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 69.353,35 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Spremenilo je tudi odločitev sodišča prve stopnje glede stroškov postopka.

3. Tožena stranka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o avtorski in sorodnih pravicah (1995) - ZASP  - člen 130

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 198, 346

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 406/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

zavrnitev dokaza - razpravno načelo - pravica do pritožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta bila zunajzakonska partnerja. Tožnica za čas od izselitve iz skupnega doma v marcu 2016 do novembra 2023 od toženca zahteva plačilo uporabnine za ¾ hiše, katere 1/2 je skupno premoženje pravdnih strank.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo in tožencu naložilo plačilo 48.490,42 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznih mesečnih zneskov dalje. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je o pritožbenih pravdnih stroških.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženec. Postavlja naslednja vprašanja: Ali je bila z zavrnitvijo dokaznega predloga za branje pisnih izjav in zaslišanje prič A. A., B. B., C. C., D. D. in E. E. na prvi stopnji sojenja kršena določba tretjega odstavka 286. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in določba 22. člena ustave RS o enakem varstvu pravic ter ali je bila na drugi stopnji sojenja z odločitvijo o napačno (protispisno) povzetem predlogu toženca za izvedbo dokaza z branjem pisnih izjav predlaganih prič in njihovem zaslišanju kršeno razpravno načelo (7. člen ZPP) ter tožencu odvzeta pravica do pritožbe (25. člen Ustave RS)? Ali je ocena dokazov v nasprotju z metodološkimi napotki iz 8. člena ZPP? Ali je materialnopravno pravilna presoja, da je v okoliščinah obravnavanega primera izpolnjen zakonski dejanski stan neupravičene pridobitve, in ali je izpodbijana sodba obremenjena a absolutno bistveno kršitvijo pravil postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi z nemožnostjo uporabe tožničinega sorazmernega deleža skupne nepremičnine?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 198

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 8, 286, 286/3, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 2/2025-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

dr. Erik Kerševan (preds.), mag. Jonika Marflak Trontelj (poroč.), Nataša Smrekar

obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - obrazložitev predloga - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije, ki ne vsebuje konkretne in natančne opredelitve pravnega vprašanja, o katerem se pričakuje odločitev Vrhovnega sodišča, je nepopoln.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je s sodbo zavrnilo tožničino tožbo zoper sklep, št. DT 4934-67465/2021-1 z dne 10. 9. 2021, s katerim je Finančna uprava Republike Slovenije odločila, da se zoper tožnico opravi davčna izvršba na premičnine.

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo je tožnica (v nadaljevanju predlagateljica) vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Predlog za dopustitev revizije ni popoln.

4. Po četrtem odstavku 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče prve stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala oziroma neenotnost sodne prakse. Če stranka ne ravna po navedeni zakonski določbi, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367.b člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

5. Z zakonom so torej določene jasne zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije. Tem pa predlagateljica ni zadostila, saj v predlogu ni izpostavila spornega pravnega vprašanja, o katerem bi moralo odločati Vrhovno sodišče. V bistvu je v njem zgolj ponovila tožbene navedbe, na katere je (podrobno) odgovorilo že Upravno sodišče. Zakaj naj bi bili njegovi razlogi napačni, pa predlagateljica ni pojasnila, čeprav je tudi to nujna sestavina predloga.

6. Vrhovno sodišče ga je zato v skladu s pooblastilom iz šestega odstavka 367.b člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 zavrglo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 426/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

lastninska pravica - izpraznitev in izročitev stanovanja - zemljiška knjiga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta bivša zakonca. Tožnik zahteva, da se toženka izseli iz spornega stanovanja, ker je on vpisan kot lastnik v zemljiško knjigo. Toženka pa trdi, da je njeno posebno premoženje oziroma skupno premoženje.

2. Sodišče prve stopnje je v drugem sojenju zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, da mora toženka v 15 dneh izprazniti stanovanje na naslovu ..., del stavbe številka 36, stavba 1778, k. o. ..., in ga prostega oseb in stvari prepustiti v posest tožniku. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je pravilna procesna odločitev pritožbenega sodišča o nedopustnih pritožbenih novotah glede toženkinih navedb o tem, da je sodišče prve stopnje zaobšlo določila Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih in Družinskega zakonika ter navedb, da sporno stanovanje predstavlja skupno premoženje pravdnih strank; (2) ali je pravilno rešeno pravno vprašanje, da naj bi stanovanje bivših zakoncev predstavljalo njuno skupno premoženje, če sta obe pravdni stranki zatrjevali zgolj, da naj bi to stanovanje predstavljalo za vsakega posebno premoženje, pri tem pa se je tožnik skliceval na pravno poslovno pridobitev lastninske pravice (s kupoprodajno pogodbo) na stanovanju kot posebnem premoženju, toženka pa na denarna sredstva, ki so ji bila podarjena s strani tretjih oseb. Ali je mogoče šteti premoženje za skupno premoženje zakoncev, če se zatrjuje zgolj to, da je bilo premoženje kupljeno v času trajanja zakonske zveze, ne zatrjuje pa se, da je bilo pridobljeno z delom, saj naj bi sredstva za nakup tega stanovanja predstavljalo darilo tretje osebe; in (3) ali je pravilno procesno ravnanje sodišča druge stopnje, ko ob obravnavi pritožbe toženke z dne 20. 10. 2022 ni upoštevalo pravočasno vloženega odgovora na pritožbo z dne 25. 11. 2022, ki ga je vložil tožnik, in je ta odgovor očitno spregledalo z navedbo v 5. točki obrazložitve svoje sodne odločbe, da tožnik na pritožbe toženke ni odgovoril. Ali pa takšno ravnanje pomeni prekršitev pravnega pravila iz 344. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ali prekršitev pravnega pravila iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 8/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

sodna taksa - plačilni nalog za plačilo sodne takse - ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse - rok za vložitev ugovora - prepozen ugovor

Iz vročilnice, pripete plačilnemu nalogu, in kuverte, pripete ugovoru, izhaja, da je tožnikov pooblaščenec nalog za plačilo sodne takse prejel 4. 2. 2025, ugovor pa vložil šele 24. 2. 2025, to je po poteku zakonskega roka 8 dni. Zato ga je Vrhovno sodišče na podlagi tretjega odstavka 34. a člena ZST-1 kot prepoznega zavrglo.

1. Tožnik je bil po vložitvi revizije in predloga za dopustitev revizije zoper sodbo Upravnega sodišča I U 1678/20222-36 z dne 25. 9. 2024 z izpodbijanim plačilnim nalogom pozvan k plačilu sodne takse za predlog za dopustitev revizije po tarifni številki 6131 Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) v znesku 54,76 EUR.

2. Zoper navedeni plačilni nalog je vložil ugovor in predlog za uveljavitev oprostitve, odloga ali obročnega plačila takse. V ugovoru navaja, da odmere sodne takse ni mogoče preizkusiti in da mora to storiti Vrhovno sodišče.

4. Zoper plačilni nalog, izdan na podlagi 34. člena ZST-1, kot je obravnavani, je dopustno v osmih dneh od vročitve naloga vložiti ugovor iz razlogov, da taksna obveznost ni nastala, da je taksa že plačana ali da je sodišče takso napačno odmerilo (prvi odstavek 34.a člena ZST-1).

5. Iz vročilnice, pripete plačilnemu nalogu, in kuverte, pripete ugovoru, izhaja, da je tožnikov pooblaščenec nalog prejel 4. 2. 2025, ugovor pa vložil šele 24. 2. 2025, to je po poteku zakonskega roka 8 dni. Zato ga je Vrhovno sodišče na podlagi tretjega odstavka 34.a člena ZST-1 kot prepoznega zavrglo.

6. Predlog za oprostitev, odlog in obročno plačilo takse bo Vrhovno sodišče v skladu s prvim odstavkom 12. člena ZST-1 odstopilo v odločanje Upravnemu sodišču.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a, 34a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 22/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sorodstveno razmerje stranke z uslužbencem sodišča - priča je delavec sodišča - manjše sodišče - nepravdni postopek - narava postopka - varstvo, vzgoja in preživljanje otroka - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je mati nasprotnega udeleženca zaposlena na pristojnem sodišču, da je predlagano njeno zaslišanje, da gre za manjše sodišče ter za občutljivo nepravdno zadevo s področja družinskih razmerij, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Slovenj Gradcu je v teku nepravdni postopek zaradi zaupanja mladoletnega otroka v varstvo in vzgojo, določitve stikov in preživnine.

2. Predlagateljica je z vlogo z dne 13. 2. 2025 predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. Pojasnjuje, da je mati nasprotnega udeleženca A. A. zaposlena na Okrožnem sodišču v Slovenj Gradcu in da je nasprotni udeleženec predlagal njeno zaslišanje. Glede na navedeno ter naravo zadeve meni, da ni primerno, da se postopek vodi pred Okrožnim sodiščem v Slovenj Gradcu.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

5. Okoliščine, da je mati nasprotnega udeleženca zaposlena na pristojnem sodišču, da je predlagano njeno zaslišanje, da gre za manjše sodišče ter za občutljivo nepravdno zadevo s področja družinskih razmerij, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 486/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

prevzem dolga - zakonske zamudne obresti - zapadlost zamudnih obresti - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja ali Republika Slovenija pri prevzemu dolga odgovornega družbenika po tretjem odstavku 17. člena ZOKIPOSR odgovarja za neizterjane obresti, ki so zapadle do prevzema, torej do uveljavitve ZOKIPOSR.

Revizija se dopusti glede vprašanja ali Republika Slovenija pri prevzemu dolga odgovornega družbenika po tretjem odstavku 17. člena ZOKIPOSR odgovarja za neizterjane obresti, ki so zapadle do prevzema, torej do uveljavitve ZOKIPOSR.

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo izvršbo po predlogu upnika in na dolžničin ugovor ohranilo sklep o izvršbi v veljavi za izterjavo zneska 1.041,84 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 24. 12. 2002 do 18. 12. 2013 in od 24. 10. 2020 do plačila in zneska 58,13 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 4. 2003 do 18. 12. 2013 in od 24. 10. 2020 do plačila. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo in v izpodbijanih točkah potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Dolžnica vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečega vprašanja:

"Ali Republika Slovenija pri prevzemu dolga odgovornega družbenika po tretjem odstavku 17. člena ZOKIPOSR odgovarja za neizterjane obresti, ki so zapadle do prevzema, torej do uveljavitve ZOKIPOSR?"

4. Na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je sodna praksa višjih sodišč neenotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o odpravi krivic zaradi izbrisa pravnih oseb iz sodnega registra v obdobju od 23. julija 1999 do 15. januarja 2008 (2021) - ZOKIPOSR  - člen 17

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 430

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 15/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

načelo formalne legalitete - pravnomočnost izreka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom I 11/2021 z dne 10. 2. 2021 dovolilo predlagano izvršbo. Dolžnik je vložil ugovor, kateremu je isto sodišče s sklepom I 11/2021 z dne 4. 5. 2021 delno ugodilo in sklenilo, da se sklep o izvršbi opr. št. I 11/2021 z dne 10. 2. 2021 spremeni tako, da zakonske zamudne obresti od glavnice 10.400,00 EUR tečejo od dne 11. 4. 2008 do dne 17. 3. 2009 ter od dne 15. 9. 2017 dalje do plačila. Sicer je ugovor zoper sklep o izvršbi zavrnilo. Višje sodišče v Ljubljani je s sklepom I Ip 1194/2021 z dne 6. 9. 2021 pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep. Pritrdilo je odločitvi, da zakonske zamudne obresti od glavnice 10.400,00 EUR tečejo od 11. 4. 2008 do 17. 3. 2009 in od 15. 9. 2017 dalje, v vmesnem obdobju pa so zastarale. Dolžnik je nato vložil ugovor po izteku roka, kateremu je sodišče prve stopnje s sklepom I 11/2021 z dne 27. 8. 2024 ugodilo, sodišče druge stopnje pa je s sklepom I Ip 1119/2024 z dne 26. 11. 2024 zavrnilo pritožbo upnika in potrdilo izpodbijani sklep.

2. Upnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali odločitev sodišča o eni terjatvi upnika v okviru izvršilnega postopka predstavlja hkrati odločitev o drugih terjatvah upnika, ki v izreku odločitve niso zajete na način, da bi bilo iz branja izreka mogoče razumeti, da so te terjatve v izreku zajete?

2. Ali je za razlago slovnično jasnega izreka sodne odločbe dopustno:

- uporabiti poleg gramatikalne metode tudi druge metode razlage?

- uporabiti obrazložitev odločbe, katere del je izrek in na ta način spremeniti vsebino izreka?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.