VSRS Sklep II DoR 432/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

etažna lastnina - skupni deli - parkirna mesta - pridobitev lastninske pravice v stečajnem postopku - pridobitev lastninske pravice s pravnim poslom - nastanek etažne lastnine - akt o oblikovanju etažne lastnine - splošni pogoji - uporaba ZVKSES - ničnost - varstvo potrošnikov - sklepčnost tožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožniki s tožbo od sodišča primarno zahtevajo, naj ugotovi, da 162 posameznih delov stavbe ID znak ... z naslovi ... do ... (naselje ...), ki so v zemljiški knjigi vpisani kot posamezni deli stavbe v izključni lasti toženke (v naravi parkirna mesta za obiskovalce v 3. etaži navedene stavbe), predstavljajo splošni skupni del te stavbe v solastnini vseh vsakokratnih etažnih lastnikov stavbe. Podrejeno zahtevajo, naj ugotovi obveznost vsakokratnega lastnika teh 162-ih posameznih delov stavbe, da vsakokratnim etažnim lastnikom stavbe dopušča uporabo teh posameznih delov za parkirišče za obiskovalce z možnostjo brezplačnega parkiranja do 5 ur.

2. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo zavrnilo primarni tožbeni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov in sosporniškega intervenienta na strani tožnikov zavrnilo ter potrdilo delno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Drugi, četrti in šesti tožnik ter sosporniški intervenient (v nadaljevanju predlagatelji) predlagajo, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali sta sodišči nižjih stopenj v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabili določbe tretjega odstavka 105. člena SPZ in 5. člena SZ-1?

- Kakšne so pravne posledice neskladja med določili investitorjevih vnaprejšnjih splošnih pogojev v smislu ZVKSES in določili njegovega naknadnega enostranskega akta o oblikovanju etažne lastnine v smislu SPZ glede opredelitve skupnih delov stavbe?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da predlagatelji niso izkazali izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 318/3, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 40, 105, 105/2, 105/3, 105/4, 107, 108, 109, 110

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 5

Zakon o varstvu kupcev stanovanj in enostanovanjskih stavb (2004) - ZVKSES  - člen 34

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 86

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 299, 299/5

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 24, 24/3, 24/3-6, 24/3-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.