VSRS Sklep II DoR 457/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - varstvo pravic zasebnosti in osebnostnih pravic - kršitev osebnostnih pravic - poseg v čast in dobro ime - svoboda izražanja - povrnitev nepremoženjske škode - duševne bolečine zaradi razžalitve dobrega imena in časti - kolizija ustavnih pravic - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec tožniku v 30 dneh plačati 3.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 4. 2022 dalje (I. točka izreka), da se mora tožniku javno opravičiti in na spletni strani ZSSS kot tudi v Uradnem glasilu Konference sindikatov ZSSS Zavarovalnice Triglav, d. d., Sindikalist opravičilo javno objaviti in objaviti preklic podane izjave ter pri tem navesti, da ta ni bila resnična (II. točka izreka). V presežku, za znesek 1.000 EUR, je tožbeni zahtevek zavrnilo (III. točka izreka) in tožencu naložilo povrnitev 875,39 EUR pravdnih stroškov (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanih I., II. in IV. točki izreka spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da mora tožnik tožencu povrniti 474,99 EUR pritožbenih stroškov v roku 15 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Tožnik vlaga zoper sodbo sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

- "Ali je tožnik, kot predsednik Sindikata zavarovalnih zastopnikov Slovenije, ki deluje znotraj Zavarovalnice Triglav, d. d., oseba javnega interesa, zaradi česar bi moral prenesti več kritik kot zasebna oseba, ali ne in v kolikor je odgovor negativen in je tožnik oseba zasebnega prava, ali je Višje sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede presoje posega v tožnikove osebnostne pravice in glede protipravnosti toženčevega ravnanja?

- Ali je Višje sodišče pravilno ocenilo, da je toženec v intervjuju dal kritiko oziroma vrednostno obsodbo ali je v resnici podal izjavo o dejstvih, katerih resničnost bi bilo za potrebe pravilne uporabe materialnega prava potrebno preveriti?

- Ali je Višje sodišče pravilno ocenilo poznavanje besede "indic" in razumevanje pomena besede "indic" med bralci Uradnega glasila Konference sindikatov ZSSS ali ne in v kolikor je odgovor negativen, ali je Višje sodišče posledično temu zmotno uporabilo materialno pravo glede protipravnosti toženčevega ravnanja?

- Ali je Višje sodišče glede na ugotovljeno dejansko stanje pravilno uporabilo materialno pravo oziroma ali je pravilno uporabilo kriterije glede presoje protipravnosti toženčevega ravnanja?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179, 179/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 149/2018, II DoR 153/2018