VSRS Sklep I R 41/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - drugi tehtni razlogi - videz nepristranskosti - večje sodišče - stranka zaposlena na sodišču - zavrnitev predloga

Pristojno sodišče v predlogu ni navedlo konkretnih okoliščin, ki bi kazale na prijateljstvo predlagateljice postopka z razpravljajočo sodnico ali drugimi sodniki pristojnega sodišča. Po javno dostopnih podatkih imata sodišči v Kopru skupaj približno 150 zaposlenih in nekaj manj kot 40 sodnikov. Ob takšnem številu predlagateljica težko ohranja več kot bežno (splošno) poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. poteka postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča k stavbi.

2. Pristojno sodišče je podalo predlog za določitev drugega pristojnega sodišča na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) in 3. členom Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (ZVEtL-1). Navaja, da je predlagateljica že več kot dvajset let vodja kadrovske službe Okrožnega sodišča v A.. Ukvarja se s kadrovskimi zadevami vseh zaposlenih na sodiščih, ki so del koprskega okrožja. Znane so ji osebne okoliščine zaposlenih, ki so povezane z opravljanjem zaposlitve. Sodišči v A. se nahajata v isti stavbi, zato se zaposleni vsakodnevno srečujejo in so delovno tesno povezani. Zaradi zunanjega videza nepristranskosti predlaga prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zunaj območja Okrožnega sodišče v A..

4. V skladu z določbo 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja. Sodišče mora tudi navzven, pred očmi javnosti, ohraniti videz nevtralnosti in neodvisnosti. Institut delegacije pristojnosti predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno. Videz nepristranskosti sojenja je v prvi vrsti (ko obstajajo določene osebne povezave med sodniki in stranko) mogoče zagotoviti z uporabo instituta izločitve sodnika (70. člen ZPP) ter ustrezno organizacijo dela.

5. Iz prakse Vrhovnega sodišča izhaja, da je zaposlitev na istem oddelku lahko razlog za prenos pristojnosti,

vendar je to le ena izmed okoliščin, ki pa sama po sebi prenosa pristojnosti ne utemeljuje.

V konkretnem primeru teče postopek pred Okrajnim sodiščem v A., predlagateljica pa je zaposlena na Okrožnem sodišču v A.. Gre za različni sodišči, ne zgolj različna oddelka. Delovni odnosi z zaposlenimi pristojnega sodišča zato ne morejo biti pogosti. Iz predloga pa tudi ne izhaja, da bi predlagateljica vzdrževala tesnejše odnose s sodniki ali z zaposlenimi. Pristojno sodišče v predlogu le splošno navaja, da predlagateljica pozna vse zaposlene in sodnike, ter še bolj na splošno, da se zaposleni na obeh sodiščih skoraj dnevno srečujejo. Ne navede nobenih konkretnih okoliščin, ki bi kazale na tesnejši odnos z razpravljajočo sodnico ali drugimi sodniki pristojnega sodišča. Po javno dostopnih podatkih imata sodišči v A. skupaj približno 150 zaposlenih in nekaj manj kot 40 sodnikov.

Ob takšnem številu predlagateljica težko ohranja več kot bežno (splošno) poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča.

6. Treba je upoštevati tudi, da predlagateljica ni sodna funkcionarka (sodnica) sodišča in da po vsebini ne gre za posebej občutljivo pravno področje (npr. družinskopravno) ali za reševanje spora (npr. pravdni postopek), ampak za nepravdni postopek, namenjen ureditvi medsebojnih razmerij.

7. Vrhovno sodišče ocenjuje, da v predlogu navedenih okoliščin ni mogoče uvrstiti med druge tehtne razloge iz 67. člena ZPP, zato je predlog zavrnilo.

Po podatkih spletne strani sodišč ima Okrožno sodišče v A. 24 sodnikov, Okrajno sodišče v A. pa 14 sodnikov.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.