TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 87/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

ničnost prodajne pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica - stečajna dolžnica - uveljavlja ničnost pogodbe o preužitku, s katero je bila na toženca prenesena lastninska pravica na skupno desetih nepremičninah, ter zahteva, da se na teh nepremičninah ponovno vknjiži lastninska pravica tožnice in se nepremičnine vrnejo v stečajno maso tožnice.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek: za ugotovitev ničnosti Pogodbe o preužitku, sklenjene v obliki notarskega zapisa 10. 11. 2012; za ugotovitev neveljavnosti vknjižbe lastninske pravice na podlagi zemljiškoknjižnega dovolila z dne 10. 12. 2012 in vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja tako, da se pri skupno 10 nepremičninah izbriše lastninska pravica, vknjižena v korist toženca, in se znova vpiše lastninska pravica v korist tožnice; za izpraznitev in izročitev spornih nepremičnin v stečajno maso na način, da se jih izroči stečajni upraviteljici.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Kakšen je dokazni standard v položaju, ko tožeča stranka kot upnik uveljavlja ničnost sklenjene pogodbe zaradi nedopustnega namena strank, ki so sklepale pogodbo, pri kateri tožeča stranka ni sodelovala, ter se znajde v dokazni stiski, saj po naravi stvari ne more razpolagati z neposrednimi dokazi o namenu strank ob sklepanju pogodbe, temveč se lahko opira le na posredne dokaze ter ali je sodišče v obravnavani zadevi v takem položaju pravilno uporabilo dokazni standard ter razporedilo dokazno breme? 2) Ali je sodišče v obravnavani zadevi kršilo 22. člen Ustave Republike Slovenije in 8. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) - metodološki napotek za dokazno oceno - z oblikovanjem dokazne ocene, po kateri je pričam tožene stranke o namenu sklenitve pogodbe verjelo (kljub drugačnim izjavam v teku postopka, ki so zapisane v prepisu zvočnega snemanja) in sodbo oprlo na nelogično dokazno oceno, ki nasprotuje lastnim predhodnim izjavam sodišča? 3) Ali je sodišče druge stopnje v obravnavani zadevi z dokazno oceno kršilo 22. člen Ustave Republike Slovenije ter samo ponovilo kršitev iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP s tem, ko se ni opredelilo do očitkov tožeče stranke v pritožbi glede nasprotja med dokazno oceno sodišča v sodbi (da so izpovedi strank in prič verodostojne) in konkretnimi in večkratnimi izjavami istega sodišča v prepisu zvočnega snemanja (da so izjave prič ter strank neverodostojne)?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 452/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

zavrženje pritožbe - nezadostno število izvodov pritožbe - pravni pouk - opozorilo stranki - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšen pomen ima pravni pouk na uporabo določbe 108. in 336. člena Zakona o pravdnem postopku v primerih, ko pritožba ni vložena v zadostnem številu izvodov?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšen pomen ima pravni pouk na uporabo določbe 108. in 336. člena Zakona o pravdnem postopku v primerih, ko pritožba ni vložena v zadostnem številu izvodov?

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo tožeče stranke z dne 12. 8. 2024.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zoper sklep sodišča prve stopnje zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

3. Predlog za revizijo vlaga zakonita dedinja po pokojnem tožniku. Predlaga dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

"- Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP zaradi tega, ker Višje sodišče v Celju v izpodbijani odločitvi v ničemer vsebinsko ne obravnava sicer bistvenega in glavnega pritožbenega razloga pritožnika v njegovi pritožbi z dne 11.9.2024 v katerem je slednji izrecno grajal pomanjkanje sorazmernosti zavrženja in izostanek negativnega učinka drugačnega ravnanja sodišča na hitrost in ekonomičnost postopka s katerimi bi bila varovana tudi tožnikova pravica do sodnega varstva in pravnega sredstva?

- Kako vplivajo metode razlage in načela sorazmernosti in ekonomičnosti na razlago in uporabo določbe 108. in 336. člena ZPP v primerih v katerih pritožba ni vložena v zadostnem številu izvodov?

- Kakšen pomen ima pravni pouk na uporabo določbe 108. in 336. člena ZPP v primerih v katerih pritožba ni vložena v zadostnem številu izvodov?"

4. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/6, 336, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 42/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti - delegacija pristojnosti - sprememba naslova - zavrnitev predloga

Nezaupanje v sodišče ter v zvezi s tem sprožen postopek za izločitev vseh sodnikov, ne utemeljuje prenosa pristojnosti.

Prenosa pristojnosti ne utemeljuje niti naknadna sprememba naslova stranke.

1. Tožena stranka je podala vlogo, v kateri primarno zahteva izločitev razpravljajoče sodnice, dalje izločitev vseh sodnikov Okrožnega sodišča v Novem mestu in naposled predlaga prenos pristojnosti. Predlog za prenos pristojnosti navezuje na predlog za izločitev vseh sodnikov Okrožnega sodišča v Novem mestu. Predlog za izločitev vseh sodnikov v Novem mestu je podan poimensko za posamezne sodnike in z razlogi, ki se navezujejo na posamezne sodnike in njihovo vlogo v drugih sodnih postopkih.

2. Predlog za prenos pristojnosti podaja "upoštevajoč vse zgoraj navedene okoliščine". Podkrepljuje ga z dejstvom, da je Okrožno sodišče v Ljubljani največje sodišče z največ sodniki in bo tako zagotovljena neodvisna obravnava predmetne zadeve in lažje sojenje brez "vez in poznanstev". Kot dodaten razlog za prenos pristojnosti navaja, da je toženka spremenila svoj stalni naslov, in sicer je sedaj prijavljena na ...

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da tožena stranka primarno zahteva izločitev sodnikov Okrožnega sodišča v Novem mestu ter za to podaja razloge, ki se tičejo konkretnih sodnikov. Razen splošnega nezaupanja v sodišče, kar ni razlog za prenos pristojnosti, tožena stranka ne podaja nobenega konkretnega, integralnega, na vse sodnike navezujočega se razloga, zaradi katerega bi trpel videz nepristranskosti Okrožnega sodišča v Novem mestu. Ugoditev predlogu za prenos pristojnosti v obravnavani zadevi bi tako pomenila prejudiciranje vseh posamičnih izločitvenih postopkov. To presega domet instituta iz 67. člena ZPP.

6. Predloga ne utemeljuje niti naknadna sprememba naslova stalnega bivališča toženke. Presoja krajevne pristojnosti se navezuje na naslov strank ob začetku pravdnega postopka, nato se ustali. Kasnejša sprememba naslova stranke ne spreminja krajevne pristojnosti sodišča v postopku, ki je že v teku. To logično pomeni, da sprememba naslova pravdne stranke ne privede do iste pravne posledice niti prek drugega instituta, in sicer instituta prenosa pristojnosti iz 67. člena ZPP.

7. Neutemeljen predlog za prenos pristojnosti je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 475/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO

poklicno zavarovanje - uveljavitev nedenarne terjatve - primernost izvršilnega naslova - načelo stroge formalne legalitete izvršilnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. V obravnavani zadevi teče izvršilni postopek zaradi izterjave nedenarne obveznosti dolžnika po izvršilnem naslovu.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžnikov ugovor zoper sklep o izvršbi, sodišče druge stopnje pa je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjski sklep.

3. Dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečega vprašanja:

"Ali se šteje izvršilni naslov za primeren po 21. členu ZIZ, če izvršilni naslov ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 33/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

posredni oškodovanci - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno upoštevalo odločitev iz pravnomočne sodbe Okrajnega sodišča v Murski Soboti P 80/2022?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno upoštevalo odločitev iz pravnomočne sodbe Okrajnega sodišča v Murski Soboti P 80/2022?

1. Tožnik od tožencev zahteva plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi smrti bližnjega, ker je njun pravni prednik 30. 9. 2018 najprej vzel življenje tožnikovi materi, nato pa storil samomor. Kazenska ovadba zoper povzročitelja je bila zavržena, kazenski postopek pa ustavljen.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in tožencema naložilo, da tožniku solidarno, vsak do višine svojega dednega deleža, plačata 21.945 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2020 do plačila. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem delu spremenilo tako, da morata toženca tožniku nerazdelno, vsak do višine 1.994,72 EUR, plačati 3.929 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2020 do plačila.

Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Odločilo je o pritožbenih stroških.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Postavlja naslednja vprašanja: Ali odločitev sodišča, ki v razlogih sodbe ugotavlja višino terjatve, te ne povzame v izrek, ampak zgolj višino dela izplačila, ne krši pravice tožeče stranke v uveljavljanju svojega zahtevka? Ali je prisojeni znesek izključna podlaga za porazdelitev stroškovnega bremena strank? Ali sme pritožbeno sodišče svojo odločitev utemeljevati na podatku, do katerega je prišlo brez predloga strank, da po svojih evidencah ugotovi, ali je prvostopenjska sodba iz druge zadeve pravnomočna? Ali imajo upniki pravico do razpoložljivega dela zapuščine s katero do višine vrednosti dedovanja poplačilo po določilih 414. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju in ali v tem primeru prisojeni znesek v višini, ugotovljeni v razlogih sodbe ali izreku, predstavlja podlago za sorazmerno razdelitev?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Pri izračunu čiste vrednosti zapuščine je upoštevalo pasivo zapuščine.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 142

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 46/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

vzdrževanje javnih cest - čiščenje pločnikov - izvajalec zimske službe - odškodninska odgovornost izvajalca zimske službe - dolžno ravnanje - skrbnost dobrega strokovnjaka - trditveno breme - opustitev dolžne skrbnosti - krivdna odškodninska odgovornost - dokazno breme - dolžnost čiščenja snega - poledenel in zasnežen pločnik - prehod za pešce - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica si je poškodovala koleno pri padcu na zaledenelem pločniku ob prestopanju napluženega kupa snega na prehodu za pešce. Sodišče prve stopnje je ugotovilo odgovornost zavarovank toženk ter tožnici prisodilo odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 12,5 povprečnih neto plač in ugotovilo njen 20 % soprispevek k nastanku škode. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama tožnice in druge toženke ter tožnici prisodilo odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 18,5 povprečnih neto plač, vendar je pri tem zvišalo njen soprispevek na 30 %.

2. Druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali je odločitev nižjih sodišč o obstoju krivdne odgovornosti toženkinega zavarovanca kot izvajalca javne službe materialnopravno pravilna?

2. Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili 171. člen Obligacijskega zakonika glede soprispevka tožnice, ki znaša po mnenju sodišč le 30 %?

3. Ali je višina odškodnine za nepremoženjsko škodo materialnopravno ustrezna in skladna z ustaljeno sodno prakso?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 6, 6/2, 131, 131/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 43/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - objektivna nepristanskost sodišča - ugoditev predlogu

Splošno znano je, da se sodniki (istega oddelka) med seboj poznajo, družijo, videvajo in sodelujejo. Že okoliščina, da je na oddelku sodišča, ki naj bi odločalo v pritožbenem postopku, kot sodnica zaposlena žena udeleženca postopka, bi razumnemu zunanjemu opazovalcu zmogla vzbuditi resen dvom v nepristranskost sojenja tega sodišča. Toliko bolj to velja, ko gre za vodjo oddelka, tj. osebo, ki bdi nad zaposlenimi, skrbi za njihovo delo in jih med seboj povezuje.

Za odločanje v zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Med udeleženci teče postopek za ureditev razmerij med lastniki. Zaradi reševanja pritožb je bila zadeva predložena sodišču druge stopnje.

2. Višje sodišče v ... je podalo predlog za prenos pristojnosti. Navedlo je, da je eden od etažnih lastnikov prve predlagateljice mož višje sodnice A. A., vodje civilnega oddelka.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP)). Med tehtne razloge je po ustaljeni sodni praksi šteti tudi tiste, ki težijo k zagotavljanju videza nepristranskosti sodišča.

5. Splošno znano je, da se sodniki (istega oddelka) med seboj poznajo, družijo, videvajo in sodelujejo. Že okoliščina, da je na oddelku sodišča, ki naj bi odločalo v pritožbenem postopku, kot sodnica zaposlena žena udeleženca postopka, bi razumnemu zunanjemu opazovalcu zmogla vzbuditi resen dvom v nepristranskost sojenja tega sodišča. Toliko bolj to velja, ko gre za vodjo oddelka, tj. osebo, ki bdi nad zaposlenimi, skrbi za njihovo delo in jih med seboj povezuje.

6. Ker je zagotavljanje nepristranskosti sojenja pomembno v luči zaupanja strank v sojenje v konkretni zadevi, pa tudi za ohranjanje zaupanja javnosti v nepristranskost sojenja nasploh, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Višje sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 323/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

povrnitev premoženjske škode - škoda vlagatelja sredstev v hranilno kreditno službo - nadzor in ukrepanje Banke Slovenije - bonitetni nadzor - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 11.277.997,49 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 7. 2020.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 19/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta solastnici spornih nepremičnin vsaka do ½. Tožnica zahteva, naj se ugotovi, da je njena pravna prednica na podlagi priposestvovanja postala solastnica spornih dveh parcel do ½.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in ugotovilo, da je tožnica lastnica ½ nepremičnin parc. št. 2670 in 2675 k. o. ... Dajatveni tožbeni zahtevek za izstavitev ustrezne listine, na podlagi katere se bo na spornih parcelah vknjižila lastninska pravica v korist tožnice do ½, je zavrnilo. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišče prve stopnje, s tem da se izrek sodbe sodišča prve stopnje v I. točki pravilno glasi: »Ugotovi se, da je tožeča stranka A. A., ..., EMŠO: ..., lastnica še druge ½ nepremičnine parc. št. 2670 k. o. ... in še druge ½ nepremičnine 2675 k. o. ...«. Odločilo je o pritožbenih pravdnih stroških.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Postavlja naslednje vprašanje: Ali je Višje sodišče v Mariboru s sodbo I Cp 420/2024 kršilo določbe prvega odstavka 2. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in 359. člena ZPP ter ali je njegov poseg v I. točko izreka prvostopenjske sodbe z dodajanjem besedne zveze »še druge« zgolj gramatikalna dopolnitev ali pa arbitrarni poseg drugostopenjskega sodišče v procesne pravice tožene stranke?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367. c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.