VSRS Sklep III R 6/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-08

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je stečajna dolžnica, ki je skupaj s predlogom za začetek postopka osebnega stečaja vložila tudi predlog za odpust obveznosti, zaposlena na pristojnem sodišču, v okoliščinah konkretne zadeve lahko vpliva na videz nepristranskosti pristojnega sodišča in je tako podan utemeljen razlog za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Okrožno sodišče v Kopru je z dopisom z dne 5. 3. 2025 Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP). Navedlo je, da je stečajna dolžnica zaposlena na Okrožnem sodišču v Kopru na delovnem mestu čistilke, zaradi česar se pri svojem delu redno srečuje z zaposlenimi, kar bi lahko vzbudilo dvom v zakonito in nepristransko odločanje sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Okoliščina, da je stečajna dolžnica zaposlena na sodišču, pred katerim bi tekel stečajni postopek, sama po sebi še ne utemeljuje prenosa pristojnosti, saj je treba imeti pred očmi vse okoliščine primera: ali je stranka sodni funkcionar pristojnega sodišča; ali gre za posebej občutljivo materijo; ali gre za reševanje spora ali za drug postopek; velikost pristojnega sodišča.

5. V obravnavani zadevi je bil na Okrožno sodišče v Kopru vložen predlog za začetek postopka osebnega stečaja nad dolžnico, ki je zaposlena na tem sodišču na delovnem mestu čistilke. Predlog za začetek postopka je vložila dolžnica sama; hkrati je vložila tudi predlog za odpust obveznosti.

6. Postopek osebnega stečaja je en izmed stečajnih postopkov, stečajni postopek pa je en izmed postopkov zaradi insolventnosti (prvi in drugi odstavek 5. člena ZFPPIPP). Stečajni postopek je vrsta nepravdnega postopka.

V nepravdnem postopku se praviloma ne rešuje sporov, temveč je namenjen ureditvi medsebojnih razmerij, v tem primeru med stečajnim dolžnikom in njegovimi upniki. V predhodnem postopku osebnega stečaja, ki se začne z vložitvijo predloga za začetek postopka, spor ne nastane, če je predlog za začetek postopka vložil sam dolžnik, saj se v tem primeru domneva njegova insolventnost (1. točka drugega odstavka 383. člena v zvezi s prvim odstavkom 234. člena ZFPPIPP). Vendar pa spor lahko nastane v glavnem postopku, in sicer najmanj v delu, v katerem sodišče odloča o odpustu obveznosti.

7. Okrožno sodišče v Kopru sicer ne sodi med manjša sodišča, vendar pa je treba upoštevati, da gre za vodenje stečajnega postopka, za katerega veljajo posebna pravila ZFPPIPP. Po Letnem razporedu dela sodnic in sodnikov Okrožnega sodišča v Kopru za leto 2025 z dne 13. 12. 2024 v zadevah prisilnih poravnav, stečajev in rednih likvidacij odločajo le štiri sodnice. V tem primeru pa ni mogoče - ob dejstvu, da je stečajna dolžnica vložila tudi predlog za odpust obveznosti - prezreti dejstva, da bo v postopku osebnega stečaja sodišče moralo reševati tudi morebitne spore, izhajajoče iz ureditve postopka odpusta obveznosti (npr. obstoj ovir za odpust obveznosti, dolžina preizkusnega obdobja, odločanje o ugovoru proti odpustu obveznosti, izpolnjevanje obveznosti stečajnega dolžnika, ki jih ima v postopku osebnega stečaja). Vse našteto so okoliščine, kjer dejstvo zaposlitve stečajne dolžnice na pristojnem sodišču lahko vpliva na videz nepristranskosti vseh sodnic, pristojnih za odločanje v stečajnem postopku.

8. Vrhovno sodišče je zato, na podlagi vsega navedenega, za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, Okrožno sodišče v Novi Gorici.

9. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Sklepi VSRS I R 14/2023 z dne 22. 2. 2023, I R 155/2023 z dne 4. 10. 2023 in I R 247/2023 z dne 25. 1. 2024.

Sklep VSRS I R 224/2024 z dne 7. 2. 2025.

Plavšak N., v: Komentar Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju - monografija. Tax-Fin-Lex, e-Paket INS z e-komentarjem ZFPPIPP, oddelek 5.3.1. Splošna pravila o strankah postopka zaradi insolventnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.