VSRS Sklep II DoR 448/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

dedovanje zaščitene kmetije - zapuščinski postopek - zaščitena kmetija - nujni delež - določitev prevzemnika zaščitene kmetije - načelo dispozitivnosti - načelo oficialnosti - razpravno načelo - preiskovalno načelo - nujni dedni delež - denarna vrednost nujnega deleža - zmanjšanje dednega deleža - izplačilo nujnega deleža - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Zapustnik je imel tri otroke. Med drugim je bil lastnik zaščitene kmetije v vrednosti 565.112,61 EUR. Oporoke ni napravil, zato je nastopilo zakonito dedovanje.

2. Sodišče prve stopnje je najprej z delnim sklepom o dedovanju, ki je postal pravnomočen 22. 1. 2020, opredelilo predmet dedovanja, določilo dediče na podlagi zakonitega dedovanja in kot prevzemnika zaščitene kmetije določilo zapustnikovega sina A. A. Pridržalo si je odločitev o nujnih dedičih in načinu izplačila nujnega deleža. Nato je izdalo sklep o dedovanju, s katerim je odločilo, da je vrednost nujnega deleža vsake od nujnih dedinj 94.185,44 EUR. Upoštevajoč gospodarsko zmožnost zaščitene kmetije je dolžan prevzemnik vsaki od njiju plačati znižano vrednost nujnega dednega deleža v znesku 55.264,50 EUR v roku 5 let od pravnomočnosti tega sklepa.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi dediča A. A. in dedinje B. B. zavrnilo ter v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Dedinja B. B. je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1. Ali pogoj znatne ogroženosti zaščitene kmetije iz drugega odst. 14. člena ZDKG že vključuje oceno premoženjskih razmer prevzemnika kmetije, ali je potrebno te premoženjske razmere obravnavati ločeno v okviru ostalih okoliščin?

2. Ali razlaga pogoja iz drugega odst. 14. člena ZDKG, po katerem mora prevzemnik zaščitene kmetije znižanje vrednosti nujnega deleža zahtevati, pomeni, da mora to prevzemnik storiti izrecno, ali pa zadostuje, da to stori smiselno?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju kmetijskih gospodarstev (1995) - ZDKG  - člen 14, 14/2, 15, 15/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.