VSRS Sklep X DoR 194/2024-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-05

UPRS (Zunanji oddelek v Mariboru) Sodba  II U 180/2024-16

Peter Golob (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), dr. Erik Kerševan

nezdružljivost funkcij - župan - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali funkcija tožnika kot člana B. glede na določbo prvega odstavka 27. člena ZIntPK ni združljiva s poklicnim opravljanjem funkcije župana Občine A.?

Ali funkcija tožnika kot člana B. glede na določbo prvega odstavka 27. člena ZIntPK ni združljiva s poklicnim opravljanjem funkcije župana Občine A.?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper ugotovitve in opozorilo Komisije za preprečevanje korupcije (v nadaljevanju KPK) št. 06217-11/2023/9 42119 z dne 15. 5. 2024, s katerimi je toženka ugotovila, da je hkratno opravljanje funkcije poklicnega župana Občine A. ter članstvo v B. (v nadaljevanju B.), ki ima status pravne osebe javnega prava, nezdružljivo, in tožniku naložila, naj v roku 15 dni po pravnomočnosti ugotovitev odpravi nezdružljivost funkcije poklicnega župana s funkcijo člana B. in jo o tem pisno obvesti.

2. V obrazložitvi izpodbijane sodbe je Upravno sodišče navedlo, da župani kot občinski funkcionarji, ki svojo funkcijo opravljajo poklicno, niso izvzeti iz sistemske ureditve Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (v nadaljevanju ZIntPK). Ta v prvem odstavku 27. člena poklicnim funkcionarjem prepoveduje članstvo oziroma sodelovanje v organih, ki opravljajo dejavnost upravljanja, nadzora ali zastopanja v subjektih, ki jih izrecno našteva, ter drugih osebah javnega ali zasebnega prava. Za funkcije v organih navedenih subjektov torej že po samem zakonu velja, da so v navzkrižju interesov s funkcijo poklicnega funkcionarja, izjeme, za katere ta domneva o nezdružljivosti funkcij ne velja (društva, ustanove in politične stranke), pa je treba razlagati restriktivno. Poudarilo je, da je Vrhovno sodišče v zadevi I Up 170/2021 že pojasnilo, da B. kot pravna oseba javnega prava ne predstavlja oblike političnega združevanja in da zato ne predstavlja izjeme iz prvega odstavka 27. člena ZIntPK ter da tudi za člane organov B. velja prepoved iz prvega odstavka, ki jim prepoveduje sočasno opravljanje funkcije poklicnega funkcionarja. Županu kot zakonitemu zastopniku občine zakon daje široka pooblastila za odločanje v vseh zadevah lokalnega pomena, zaradi česar obstaja v primeru, ko ta opravlja več različnih funkcij oziroma dejavnosti hkrati, večja verjetnost za nastop navzkrižja interesov, kar povečuje tveganja za korupcijo. Širši interesi lokalne skupnosti, za katere je dolžan skrbeti župan, so tako lahko v nasprotju z interesi ožje samoupravne narodne skupnosti na območju občine, za uresničevanje katerih skrbijo člani B. B., katerega član je tožnik, opravlja glede na svoj položaj in podeljene pristojnosti dejavnost upravljanja B., ki je v skrbi za interese članov madžarske samoupravne narodne skupnosti. Funkcija člana B. zaradi možnega nasprotja med interesi lokalne skupnosti, ki jo predstavlja župan ter interesi madžarske samoupravne narodne skupnosti, ki jih zasledujejo člani B. pa po naravi stvari ni združljiva s funkcijo poklicnega župana kot funkcionarja občine, ki jo opravlja tožnik. Članstvo župana v B. zato nedvoumno predstavlja okoliščino, ki vpliva, ali ustvarja videz, da vpliva na nepristransko in objektivno opravljanje nalog župana v smislu 11. točke 4. člena ZIntPK, zaradi česar je zakonodajalec navedeni funkciji opredelil kot nezdružljivi. Zato je pravilna ugotovitev KPK, da funkcija tožnika kot člana B. ni združljiva z njegovim poklicnim opravljanjem funkcije župana Občine A. Zavrnilo je tudi očitek tožnika, da je bilo z izpodbijanim aktom poseženo v tožnikove ustavne pravice iz 14., 22., 43. in 64.člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustava), ker tožnik teh očitkov ni konkretiziral.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije po 367. b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1. Vrhovnemu sodišču je predlagal, naj dopusti revizijo zaradi dveh pomembnih pravnih vprašanj.

4. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu v navedenem obsegu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Dopuščeno vprašanje se nanaša na zdržljivost funkcije župana in člana B. Tožnik trdi, da je določba prvega odstavka 27. člena ZIntPK v nasprotju s 64. členom Ustave, ker mu prepoveduje možnost sodelovanje pri samoupravljanju. Poudarja, da zastopa interese madžarske narodne skupnosti tako kot župan, kot tudi član B., Ustava pa je ta interes povzdignila na ustavno raven in ga opredelila kot javni interes. Po presoji Vrhovnega sodišča je odgovor na zastavljeno vprašanje pomemben, saj se bo Vrhovno sodišče v okviru dopuščene revizije lahko opredelilo tudi do vprašanja, ki se nanaša na posebne pravice članov avtohtone narodne skupnosti v povezavi z 64. členom Ustave. Odgovor na zastavljeno vprašanje je pomemben tudi za zagotovitev pravne varnosti in razvoj prava preko sodne prakse.

7. Glede preostalega vprašanja Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Vrhovna sodnica Brigita Domjan Pavlin je glasovala proti sprejeti odločitvi (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije (2010) - ZIntPK  - člen 27, 27/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.