TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 280/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

sklep o izvršbi - izvršba na podlagi izvršilnega naslova - ugovor zoper sklep o izvršbi - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - ponovno sojenje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep o izvršbi, s katerim je dovolilo predlagano izvršbo na podlagi izvršilnega naslova. Dolžnik je vložil ugovor, a ga je sodišče prve stopnje zavrnilo. Zoper to odločitev je vložil pritožbo, ki ji je sodišče druge stopnje delno ugodilo, razveljavilo sklep o ugovoru zoper sklep o izvršbi ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

2. V ponovljenem postopku je sodišče prve stopnje dolžnikov ugovor ponovno zavrnilo. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje ter se strinjalo z njegovo obrazložitvijo.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga dolžnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s strani sodišča druge stopnje, ko je v ponovljenem sojenju, kljub temu da se okoliščine niso z ničemer spremenile in je sodišče prve stopnje, kljub jasnim napotkom sodišča druge stopnje v ponovljenem sojenju, sprejelo identično odločitev, s katero ni odpravilo ugotovljenih bistvenih kršitev pravdnega postopka, sprejelo diametralno drugačno odločitev kot v prvotnem sojenju? 2) Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko sodišče prve stopnje v ponovljenem sojenju ni sledilo napotkom sodišča druge stopnje in ni odpravilo ugotovljenih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka iz prvotnega sojenja?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 392/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

nedovoljen predlog za dopustitev revizije - direktna revizija - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se revizija zavrže je vselej dovoljena revizija. Predlog za njeno dopustitev zato ni dovoljen.

1. Toženec je zoper odločitev sodišča druge stopnje o glavni stvari vložil revizijo, ki jo je sodišče prve stopnje zavrglo, saj ji nista bila priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije. Toženec se je zoper sklep o zavrženju revizije pritožil. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Toženec zoper ta sklep sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem graja sestavo senata višjega sodišča in navaja, da je, glede na vrednost spornega predmeta, šlo za dovoljeno revizijo, ki bi jo moralo sodišče prve stopnje odstopiti v reševanje Vrhovnemu sodišču.

3. Zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se revizija zavrže, je vselej dovoljena revizija (tretji odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi je tako dovoljeno vložiti direktno revizijo. Predlog za njeno dopustitev zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Smiselno glej VSRS sklep II DoR 301/2018 z dne 11. 10. 2018. Enako tudi VSRS sklep II DoR 381/2017 z dne 25. 1. 2018. Glej tudi sklepe II DoR 82/2012 z dne 24. 5. 2012, VS RS II DoR 391/2010 z dne 14. 10. 2010 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 266/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-28

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - laičen predlog - zavrženje predloga

Vlagatelj, ki je sam vložil laičen in formalno pomanjkljiv predlog za dopustitev revizije, ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, niti ni priložil pooblastila. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo.

1. Vlagatelj je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča Psp 147/2024, v zvezi s sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani R 14/2023. Predlogu ni priložil drugostopenjskega sklepa. Zaradi pomanjkljivih navedb v predlogu ni jasno, kakšna je vsebina zadeve in kakšni so bili razlogi za odločitev sodišč. V predlogu za dopustitev revizije tudi ni spornih pravnih vprašanj, še manj njihove obrazložitve.

2. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima stranka sama opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.). Tega vlagatelj ni izkazal.

3. Po 367.č členu ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo (predlog za dopustitev revizije oziroma revizijo) zavrže.

4. Ker vlagatelj ni priložil pooblastila ali izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, je Vrhovno sodišče njegov predlog na podlagi 367.č člena zavrglo.

Tudi sicer je predlog očitno laičen in formalno pomanjkljiv, saj ne vsebuje sestavin, ki so zahtevane v tretjem in četrtem odstavku 367.b člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 243/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-28

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - vzgoja in izobraževanje - regres za letni dopust - krajši delovni čas - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali tožnici, ki je bila zaposlena pri toženki s krajšim delovnim časom in bila zavarovana kot samozaposlena oseba za krajši delovni čas, pripada regres za letni dopust v enakem znesku kot delavcem, ki so delali s polnim delovnim časom.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali tožnici, ki je bila zaposlena pri toženki s krajšim delovnim časom in bila zavarovana kot samozaposlena oseba za krajši delovni čas, pripada regres za letni dopust v enakem znesku kot delavcem, ki so delali s polnim delovnim časom.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožnici plača razliki regresov za letni dopust za leto 2022 v znesku 16,05 EUR in za leto 2024 v znesku 67,46 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Zavrnilo je, kar zahtevala tožnica za ti dve leti več, v celoti pa je zavrnilo tudi vse ostale vtoževane razlike regresov za letni dopust za leta 2018, 2019, 2020, 2021 in 2023.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanje, ali je v okoliščinah konkretne zadeve materialnopravno pravilen zaključek obeh sodišč, da tožnica, ki je pri toženki zaposlena za krajši delovni čas, od toženke ni upravičena terjati regresa za letni dopust v enakem znesku, kot so ga prijeli delavci, ki delajo pri toženki s polnim delovnim časom, saj zanjo določilo 98. člena KPVIZ ne pride v poštev.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede predlaganega vprašanja, ki ga je nekoliko preoblikovalo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

Kolektivna pogodba za dejavnost vzgoje in izobraževanja v Republiki Sloveniji (1994) - člen 98

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 268/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-28

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - plačilo za delo - dejansko delo - upoštevanje napredovanj - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delavka, ki ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za eno delovno mesto, dejansko pa večinoma dela delo drugega delovnega mesta, upravičena do plačila za delo na drugem delovnem mestu v višini izhodiščnega plačnega razreda tega drugega delovnega mesta, povečano za plačne razrede napredovanj, ki jih je že dosegla.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delavka, ki ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za eno delovno mesto, dejansko pa večinoma dela delo drugega delovnega mesta, upravičena do plačila za delo na drugem delovnem mestu v višini izhodiščnega plačnega razreda tega drugega delovnega mesta, povečano za plačne razrede napredovanj, ki jih je že dosegla.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožnici za obdobja v času od 1. 9. 2015 do 31. 12. 2022 obračuna razliko v plači med že obračunano in plačano plačo (v razponu od 31. do 37. plačni razred) in pripadajočo plačo (v razponu od 34. do 38. plačni razred) ter ji izplačati ustrezen znesek za vsak posamezen mesec z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in sodbo sodišče prve stopnje potrdilo.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanji, ki se (eno bolj določno, drugo bolj na splošno), nanašata na pravno vprašanje upoštevanja doseženih napredovanj pri plačilu za dejansko delo:

- ali je delavka, ki ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za eno delovno mesto, dejansko pa večinoma dela delo drugega delovnega mesta, upravičena do plačila za delo na drugem delovnem mestu v višini izhodiščnega plačnega razreda tega drugega delovnega mesta, povečano za plačne razrede napredovanj, ki jih je dosegla na delovnem mestu za katerega ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi;

- ali je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo materialno pravo pri odločitvi glede izplačila razlike v plači iz naslova napredovanj.

5. V skladu s pogoji, določenimi v prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), je vrhovno sodišče revizijo dopustilo glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 1/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-28

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - denarna socialna pomoč - periodični dohodek - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabili 21. člen Zakona o socialno varstvenih prejemkih (ZSVarPre).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabili 21. člen Zakona o socialno varstvenih prejemkih.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke z dne 6. 12. 2023 in odločbo Centra za socialno delo Osrednja Slovenija - Vzhod z dne 11. 7. 2023, zadevo vrnilo Centru za socialno delo Osrednja Slovenija - Vzhod v ponovno upravno odločanje in mu naložilo, da je dolžan izdati nov upravni akt v roku trideset dni od pravnomočnosti sodbe, toženki pa je naložilo, da je dolžna tožniku povrniti stroške postopka v znesku 835,81 EUR na račun sodišča prve stopnje, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije postavlja dve vprašanji:

‒ ali sta sodišči prve in druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabili 21. člen Zakona o socialno varstvenih prejemkih;

‒ ali je pravilna odločitev sodišč, da je tožbenemu zahtevku ugodeno in pritožba toženke zavrnjena, kljub temu, da iz ugotovljenega dejanskega stanja izhaja, da tožnik ne izpolnjuje pogojev za dodelitev denarne socialne pomoči ter, da se zadeva vrne v ponovno upravno odločanje.

5. Ker so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije po 367.a členu Zakona o pravdnem postopku glede prvega revizijskega vprašanja, je vrhovno sodišče glede tega vprašanja dopustilo revizijo.

Zakon o socialno varstvenih prejemkih (2010) - ZSVarPre  - člen 21

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 245/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - neprerekana dejstva - priznana dejstva

1. Tožnik je od toženke zahteval povrnitev nepremoženjske škode, ki naj bi mu nastala zaradi padca.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo in tožniku naložilo, naj toženki povrne pravdne stroške.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanju, ali je v zadevi kršitev 214. člena ZPP vplivala na pravilnost in zakonitost sodbe.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 431/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. Dolžnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je poimenoval "Predlog za dopustitev revizije zoper sklep I Ip 934/2024 (v zvezi z I 2168/2022 z dne 12. 8. 2024)", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 245/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-28

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - plačilo za delo - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo glede zahtevka za ugotovitev kršitev pravic iz delovnega razmerja in za priznanje 52. plačnega razreda od 1. 3. 2017 dalje ter zavrnilo zahtevek za odpravo sklepov z dne 12. 5. 2022 in 29. 6. 2022 ter zahtevek za plačilo razlik v plači od leta 2017 do 4. 1. 2023. Tožniku je naložilo, da toženki povrne stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je na pritožbo tožnika poseglo le v odločitev o stroških postopka, sicer pa je pritožbo zavrnilo in potrdilo nespremenjeni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije uveljavlja kršitev 49. in 66. člena Ustave RS ter 6. člena EKČP. Navaja vprašanja: - ali sme delodajalec za isto delovno mesto in opravljanje istega dela

različno ovrednotiti delovno mesto zgolj zaradi tega, da sta delovni mesti na različnih krajih; - ali je v predmetnem sporu kršeno načelo ZSPJS skupnih temeljev sistema plač v javnem sektorju, in sicer za uveljavitev načela enakega plačila za delo na primerljivih delovnih mestih, nazivih in funkcijah, za zagotovitev preglednosti sistema plač ter stimulativnosti plač; - ali gre za diskriminacijo delavca, če se ga za isto opravljeno delo plača manj le zaradi tega, ker delo opravlja v drugem kraju in ali je taka diskriminacija upravičena glede na to, da ni določena v predpisih; - ali je dopustno, da je eno delovno mesto, to je vodja službe direktorja na Policijski upravi Ljubljana višje ovrednoteno za štiri plačne razrede, kot vodje na ostalih policijskih upravah ob dejstvu, da druga delovna mesta v Službi direktorja Policijske uprave Ljubljana niso višje ovrednotena, ampak so enako plačana kot na Policijski upravi Murska sobota.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Ker pogoji za dopustitev revizije niso podani, je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Iz ugotovitev sodišč druge in prve stopnje ne izhaja okoliščina opravljanja istega dela.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 97/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

prenehanje hipoteke - ugasnitev hipoteke s potekom časa - pretrganje teka roka

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je sprejelo materialnopravno stališče, da je potrebno tretji odstavek 154. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ) razlagati na način, da teka tega roka v razmerju do zastavitelja za tuj dolg ne pretrga upnikovo dejanje zoper glavnega dolžnika pred sodiščem, da bi se ugotovila, zavarovala ali izterjala s hipoteko zavarovana terjatev?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je sprejelo materialnopravno stališče, da je potrebno tretji odstavek 154. člena SPZ razlagati na način, da teka tega roka v razmerju do zastavitelja za tuj dolg ne pretrga upnikovo dejanje zoper glavnega dolžnika pred sodiščem, da bi se ugotovila, zavarovala ali izterjala s hipoteko zavarovana terjatev?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo, da je dolžna tožeči stranki izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo z vsebino, da se na nepremičnini v lasti tožeče stranke vknjiži izbris hipoteke v korist pravnega prednika tožene stranke (DUTB, d. d.), sicer bo takšno zemljiškoknjižno dovolilo nadomestila sodba. Toženi stranki je naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Toženi stranki je naložilo povrnitev pritožbenih stroškov tožeče stranke.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 154, 154/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 102/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - nejasnost izreka - nasprotje med izrekom in obrazložitvijo odločbe

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je izrek izpodbijane sodbe nerazumljiv in v nasprotju z njenimi razlogi (torej ali je podana absolutna bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP))?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je izrek izpodbijane sodbe nerazumljiv in v nasprotju z njenimi razlogi (torej ali je podana absolutna bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP)?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbama toženk delno ugodilo in spremenilo II. točko izreka tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za solidarno plačilo zneska 2.019.492,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostalem delu pa je pritožbi zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Sledilo je zaključku sodišča prve stopnje, da terjatev tožnice do toženk zaradi zadržanja zastaranja ni zastarala. Pojasnilo je, da so izpolnjene vse predpostavke odškodninske odgovornosti tako za prvotoženca kot tudi za drugotoženko, in sicer, da sta ravnala protipravno, da je tožnici zaradi protipravnega ravnanja toženih nastala škoda, da je podana odgovornost ter vzročna zveza med ravnanjem toženih in nastalo škodo. Glede višine škode je sledilo presoji sodišča prve stopnje, da je tožnica upravičena do popolne odškodnine. Pojasnilo je tudi, da prvotoženec svoje terjatve do tožnice iz naslova izplačila ocenjene vrednosti poslovnega deleža zaradi izključitve ne more pobotati s terjatvijo tožnice do prvotoženca, nastale z namerno povzročitvijo škode.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.