VSRS Sklep I R 114/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti - delegacija pristojnosti zaradi oddaljenosti sodišča - delegacija pristojnosti - načelo smotrnosti - razlog ekonomičnosti - ugoditev predlogu

Prenos pristojnosti na drugo sodišče, da bi bila pot do udeleženke postopka približno 30 minut krajša, ne bi bil smotrn.

1. Okrajno sodišče na Ptuju je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Navaja, da ima nasprotna udeleženka prijavljeno stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča na Ptuju, začasnega pa na območju Okrajnega sodišča v Šmarju pri Jelšah. Predlagajoče sodišče meni, da je bolj smotrno, da postopek vodi sodišče, kjer nasprotna udeleženka dejansko biva, saj jo bo treba zaslišati, najverjetneje v Domu starejših občanov Rogaška Slatina.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost, institut prenosa krajevne pristojnosti pa pomeni izjemo od splošnih pravil, zato že splošna razlagalna pravila zahtevajo zadržan pristop.

4. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo so predvideni obvezno zaslišanje te osebe (61. členom ZNP-1), pregled, ki ga opravi izvedenec medicinske stroke (62. člen ZNP-1) in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik (64. člen ZNP-1). Osebe, o katerih se odloča v postopkih postavitve odrasle osebe pod skrbništvo, zaradi svojega zdravstvenega stanja pogosto bivajo v socialnovarstvenih zavodih, ki so zaradi splošno znane kadrovske in prostorske stiske pogosto oddaljeni od kraja njihovega stalnega prebivališča. Zakonodajalec za takšne primere ni predvidel samodejnega prenosa pristojnosti. Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da ni bistveno, ali bo prevoz trajal nekaj minut več ali manj.

Načelo ekonomičnosti postopka že pred vložitvijo predloga za prenos pristojnosti od pristojnega sodišča terja tehten razmislek. S predlogom za delegacijo pristojnosti namreč neizbežno pride do podaljšanja nepravdnega postopka, v katerem sodišče obravnava občutljive situacije in ranljive udeležence, ki jih postopek bremeni. V primeru ugoditve predlogu za delegacijo se vpletejo kar tri sodišča, v primeru zavrnitve pa dve in prav vsa morajo opraviti točno določene korake pri pripravi in obravnavi predloga ter nato tudi ustrezno izpeljati odstop zadeve in njeno dodelitev novemu sodniku.

5. V obravnavani zadevi pot od sodišča, ki predlaga prenos pristojnosti, do prebivališča nasprotne udeleženke ni dolga in je manj kot 30 minut daljša od poti, ki bi jo moralo opraviti sodišče v Šmarju pri Jelšah, ki je začasnemu prebivališču nasprotne udeleženke najbližje (43 minut oz. 40,2 km od prvega in 14 minut oz. 10,8 km od drugega). Upoštevati je tudi treba, da bi bili obe sodišči vseeno obremenjeni z organizacijo prevoza izven kraja sedeža sodišča, le pot bi bila za eno od njih nekoliko krajša. Poleg tega ima na Ptuju predlagatelj sedež, predlagani skrbnik, ki ga bo sodišče tudi moralo zaslišati, pa stalno bivališče. Upoštevaje vse opisano Vrhovno sodišče zaključuje, da premoščanje minimalno večje razdalje v obravnavani zadevi za sodišče ni nesorazmerno obremenjujoče in ne opravičuje prenosa pristojnosti, zato je predlog zavrnilo.

Glej sklepe I R 104/2025 z dne 24. 6. 2025, I R 164/2024 z dne 26. 9. 2024, I R 34/2023 z dne 5. 4. 2023, I R 8/2025 z dne 7. 2. 2025 in I R 59/2023 z dne 10. 5. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.