TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 461/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice za plačilo uporabnine v znesku 11.621,28 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od dneva vložitve tožbe, to je od 19. 6. 2016 dalje do plačila. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Ugotovilo je, da ne obstaja toženčeva terjatev v višini 366,10 EUR (pobotni ugovor).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo toženčevi pritožbi in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je nadomestilo prisojeni znesek 11.621,28 EUR z zneskom 7.518,50 EUR, v presežku pa je zahtevek zavrnilo. Odločilo je še, da vsaka stranka nosi svoje stroške pritožbenega postopka. Sicer je pritožbo toženca zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

1. ali je sodišče prve stopnje in sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb postopka (iz 206. člena ZPP in iz 12. točke drugega odstavka 339. člena ZPP), ki je vplivala na pravilnost in zakonitost sodbe, ker tožba ni bila zavržena;

2. ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede temelja zahtevka za uporabnino oziroma pogojev za presojo uporabnine.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 19/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

razveljavitev plačilnega naloga - odločitev o ugovoru zoper plačilni nalog - plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije

Taksna obveznost zaradi zakonske oprostitve za toženko ob vložitvi predloga za dopustitev revizije dne 25. 11. 2024 ni nastala. Vrhovno sodišče je zato ugovoru ugodilo in plačilni nalog II DoR 19/2025 z dne 20. 1. 2025 razveljavilo.

Ugovoru se ugodi in se plačilni nalog II Dor 19/2025 z dne 20. 1. 2025 razveljavi.

1. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije. Vrhovno sodišče je izdalo plačilni nalog II DoR 19/2025 z dne 20. 1. 2025, s katerim je toženko v skladu s 34. členom Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) pozvalo k plačilu neplačane sodne takse za postopek o predlogu za dopustitev revizije.

2. Toženka je z vlogo z dne 23. 1. 2025 podala ugovor zoper plačilni nalog, ker taksna obveznost ni nastala. Pojasnjuje, da je oproščena plačila sodnih taks v postopku, v katerem ji je bila dodeljena brezplačna pravna pomoč.

4. Iz ugovoru predložene odločbe Okrožnega sodišča v Mariboru Bpp 37/2025 z dne 10. 1. 2025 izhaja, da je bila toženki dodeljena redna brezplačna pravna pomoč za vložitev predloga za dopustitev revizije v tej zadevi. Po tretjem odstavku 10. člena ZST-1 je stranka oproščena plačila sodnih taks za postopek, za katerega ji je bila dodeljena redna ali izredna brezplačna pravna pomoč. Navedeno pomeni, da taksna obveznost zaradi zakonske oprostitve za toženko ob vložitvi predloga za dopustitev revizije dne 25. 11. 2024 ni nastala. Vrhovno sodišče je zato ugovoru ugodilo in plačilni nalog II DoR 19/2025 z dne 20. 1. 2025 razveljavilo (tretji odstavek 34.a člena ZST-1).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 10, 34, 34.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 72/2009, enako tudi VS RS II DoR 50/2009, VS RS II DoR 297/2010, VS RS II DoR 89/2014
VSRS Sklep II DoR 112/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

laičen predlog - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je prvi predlagatelj vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V skladu z določbo 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo zavrže.

4. Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 450/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

pretrganje zastaranja - napotitev na pravdo - rok za vložitev tožbe - zastaranje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je s tožbo zahteval plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo, ki naj bi mu nastala, ker je toženka dne 7. 4. 2016 vanj vrgla kamen.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo presodilo, da ima priglasitev premoženjskopravnega zahtevka v kazenskem postopku enake posledice kot vložitev tožbe in da je tožnik tožbo vložil pred potekom trimesečnega roka iz 367. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), zaradi česar je bilo zastaranje njegove odškodninske terjatve na podlagi 365. člena OZ pretrgano dne 21. 3. 2019. Posledično je sodišče prve stopnje zavrnilo toženkin ugovor zastaranja.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji: 1. Ali je pravilno stališče pritožbenega sodišča, da odsotnost napotitve na pravdo v kazenskem postopku glede premoženjskopravnega zahtevka oškodovanca nima vpliva na zastaranje njegove terjatve po določilu OZ? 2. Ali je po pravnomočno končanem kazenskem postopku, ki se ni končal z obsodilno sodbo, za uveljavitev pravice do vložitve tožbe znotraj treh mesecev po 2. odstavku 367. člena OZ potrebna napotitev na pravdo in v primeru da je ni, ali oškodovanec takšne pravice za uveljavitev svoje terjatve po določilu Obligacijskega zakonika nima več oz. uveljavljati svoje terjatve?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 365, 367, 367/1, 367/2

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 105, 105/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 16/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betteto

vknjižba lastninske pravice - vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja - dejanski lastnik - pasivna legitimacija - res iudicata - pravica uporabe - neurejeno zemljiškoknjižno stanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in ugotovilo, da je tožnica izključna lastnica (1/1) posameznega dela stavbe z ID znakom ... ter toženki naložilo povrnitev stroškov postopka tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke, ki je bila v času izdaje sodbe zemljiškoknjižna lastnica sporne nepremičnine, zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da mora toženka tožnici povrniti stroške pritožbenega postopka.

3. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali sta sodišči prve in druge stopnje bistveno kršili postopek s tem, ko sta ignorirali pravne posledice pravnomočne sodbe P 73/2020 z dne 20. 10. 2020, glede prepovedi sojenja o zadevi, o kateri je bilo pravnomočno razsojeno, kot določa drugi odstavek 319. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 339. člena ZPP?

- Ali je pravilna materialnopravna odločitev sodišč prve in druge stopnje, da je tožnica oziroma njena pravna prednica pridobila pravico uporabe na delu stavbe št. 13, ki stoji na parcelah 1207/10 in 1207/11, k. o. ... in da je zato tožnica lastnica tega dela stavbe?

- Ali sta sodišči prve in druge stopnje s sodbama P 618/2014 in I Cp 196/2024 nedopustno posegli v lastninsko pravico tretje osebe A. A. glede nepremičnine posamezni del stavbe št. ..., k. o. ... in s tem nezakonito odločili, da je ta posamezni del stavbe last tožnice ter s tem kršili določbo 33. člena Ustave?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločilo je v uvodoma navedeni sestavi senata. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 150, 150/1

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 33

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 101/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

sodna določitev meje - mejni spor - kriterij močnejše pravice - domneva močnejše pravice - pogoji za priposestvovanje - priposestvovanje nepremičnine - dobroverna lastniška posest - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pred Okrajnim sodiščem v Tolminu je tekel postopek za ureditev meje. Sodišče prve stopnje je mejo določilo s sklepom s 6. 6. 2023, ki ga je sodišče druge stopnje delno razveljavilo.

2. Sodišče prve stopnje je v novem sojenju sklenilo, da se meja med parc. št. 312/3, k. o. ..., v lasti predlagateljice ter parc. št. 312/4, k. o. ..., v lasti prve nasprotne udeleženke, določi tako, da poteka od tč. I do tč. II, tč. III in tč. IV, da se točke II, III in IV označijo z rdečimi križi (I. točka izreka) tako, da sporni mejni prostor (v naravi stopnice k objektu) spada k nepremičninam predlagateljice. Odločilo je, da 2.804,74 EUR skupnih stroškov postopka krijejo predlagateljica v višini 1.402,37 EUR, prva nasprotna udeleženka v višini 813,37 EUR in druga nasprotna udeleženka v višini 589,00 EUR (II. točka izreka) ter, da je prva nasprotna udeleženka dolžna predlagateljici povrniti 763,37 EUR, druga nasprotna udeleženka pa predlagateljici 568,00 EUR in prvi nasprotni udeleženki 21 EUR (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje ter odločilo, da udeleženca sama krijeta vsak svoje pritožbene stroške.

4. Prva nasprotna udeleženka predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

1. Ali je pravilna presoja nižjih sodišč o obstoju dobre vere predlagateljice in njenega pravnega prednika v zvezi s priposestvovanjem spornih stopnic?

2. Ali je pravilna odločitev nižjih sodišč o tem, da je predlagateljica pridobila lastninsko pravico na spornih stopnicah na podlagi priposestvovanja?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločilo je v uvodoma navedeni sestavi senata. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43, 43/2, 77, 77/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 376a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 10/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

ureditev meje - kriterij močnejše pravice - priposestvovanje - dokazna ocena - zadostna obrazložitev - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagateljica je vložila predlog za sodno ureditev meje med njenima nepremičninami s parc. št. 1478/4 in 1478/26, obe v k. o. ..., in nepremičninami prvega nasprotnega udeleženca s parc. št. 1478/5 in 1478/6, obe v k. o. ....

2. Sodišče prve stopnje je na podlagi soglasja predlagateljice in prvega nasprotnega udeleženca uredilo mejo po kriteriju močnejše pravice. Zaključilo je, da je predlagateljica sporni mejni prostor priposestvovala in mejo uredilo po meji, pokazani s strani predlagateljice.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo prvega nasprotnega udeleženca in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje je prvi nasprotni udeleženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali je pravilna in skladna z določilom 8. člena ZPP ter s pravico do obrazloženosti sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS odločitev drugostopenjskega sodišča, da je dokazna ocena s predlagateljico sorodstveno povezanih prič natančna, skrbna in prepričljiva? 2. Ali je prvostopenjsko sodišče oceno prič, na izpovedbe katerih je oprlo ugotovljeno dejansko stanje, in ki so s predlagateljico sorodstveno povezane, napravilo skladno z 8. členom ZPP in upoštevajoč pravico do obrazloženosti sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS? in 3. Ali je kršena pravica do obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS in pravica do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS s tem, ko je drugostopenjsko sodišče pritožbene očitke nasprotnega udeleženca glede bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, predvsem glede obrazloženosti dokazne ocene, po 14. točki drugega odstavka

ZPP zavrnilo zgolj pavšalno, brez da bi svojo odločitev obrazložilo oziroma brez, da bi se do navedb nasprotnega udeleženca konkretneje opredelilo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 48/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

izvršilni postopek - primernost izvršilnega naslova - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Dolžnik je na podlagi pravnomočne sodbe delovnega sodišča pridobil sklep o izvršbi. Nanj je dolžnica vložila ugovor, ki ga je sodišče prve stopnje zavrnilo. Nato je dolžnica vložila še pritožbo, ki jo je sodišče druge stopnje zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Zoper takšno odločitev dolžnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

"Ali se šteje izvršilni naslov za primeren po 21. členu ZIZ, če izvršilni naslov ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti?"

4. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 21

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 71/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

postulacijska sposobnost - laični predlog - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Dolžnik A. A. vlaga predlog za dopustitev revizije v izvršilni zadevi In 192/2012.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Prvi dolžnik je predlog vložil sam, ob tem pa ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 91/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - predlog za dopustitev revizije - pravniški državni izpit (PDI) - dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama oziroma po zakonitem zastopniku pa le, če ima opravljen pravniški državni izpit (tretji v zvezi s četrtim odstavkom 86. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)). Dokaz o tem mora priložiti predlogu za dopustitev revizije, sicer sodišče predlog zavrže (367. č člen ZPP).

4. V imenu tožnice je predlog za dopustitev revizije vložil zakoniti zastopnik, ki ob tem ni zatrjeval ali izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je predlog nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.