TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 95/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-17

ugovor zoper plačilni nalog - zavrženje ugovora - nedovoljen ugovor - pravniški državni izpit (PDI) - laičen ugovor

Če stranka sama vloži ugovor zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče, mora imeti opravljen pravniški državni izpit, sicer se njen ugovor zavrže.

Ugovor toženke zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse se zavrže.

1. Vrhovno sodišče je 20. 1. 2025 izdalo nov plačilni nalog za plačilo tretjine sodne takse za predlog za dopustitev revizije (ker je štelo zaradi neplačila sodne takse, da je predlog umaknjen).

2. Predlagateljica je pri Vrhovnem sodišču vložila laično vlogo, ki jo je (med drugim) naslovila kot "Pritožba zoper plačilni nalog z dne 20. 1. 2025 II DoR 95/2024". Potrdila o opravljenem pravniškem izpitu ni priložila.

3. Vrhovno sodišče je laično vlogo predlagateljice glede na njeno vsebino obravnavalo kot ugovor zoper plačilni nalog.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (kamor sodi tudi odločanje o ugovoru zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče) lahko stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če vlogi ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, jo sodišče zavrže (smiselna uporaba 367.č člena ZPP).

6. Predlagateljica ni zatrjevala niti izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev ugovora zato nimata postulacijske sposobnosti. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 447/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - izbrisani - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - odškodninska odgovornost države - nepremoženjska škoda - premoženjska škoda - pavšalna odškodnina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik zahteva 19.000 EUR odškodnine za škodo, ki mu je nastala zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva v obdobju od 1. 12. 1992 do 26. 4. 1996 (40 mesecev). V upravnem postopku mu je bila priznana odškodnina 2.000 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in toženki naložilo plačilo 9.400 EUR v petih obrokih. Višji tožbeni zahtevek (9.600 EUR) je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je je pritožbi toženke delno ugodilo in prisojeni znesek znižalo na 5.000 EUR. Pritožbo tožnika je zavrnilo.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Postavlja naslednji vprašanji: Ali je sodišče v predmetnem postopku tožniku za negativne posledice izbrisa priznalo pravično odškodnino? Ali je odločitev sodišča v tem postopku za tožnika diskriminatorna ob primerjavi z obravnavo oškodovancev iz zadeve Evropskega sodišča za človekove pravice Kurić in ostali proti Sloveniji ter iz zadev Vrhovnega sodišča II Ips 221/2017 in II Ips 255/2016?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367. c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 243, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (2013) - ZPŠOIRSP  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 312/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-22

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

padec otroka - izvajanje nadzorstva - skrbnost dobrega strokovnjaka - objektivna in krivdna odškodninska odgovornost vrtca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Mladoletni tožnik se je 26. 11. 2018 (takrat star 2 leti in 5 mesecev) v okviru organiziranega varstva in oskrbe v javnem zavodu A., Vrtec B. poškodoval pri izvajanju dejavnosti plezanja po letveniku. Utrpel je zvin levega gležnja in zlom leve stegnenice. A. je imel v času škodnega dogodka splošno civilno odgovornost zavarovano pri toženki. Tožnik s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da mu je toženka za premoženjsko in nepremoženjsko škodo, ki jo je utrpel v navedenem škodnem dogodku, dolžna plačati 19.889,67 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 9. 2019 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je materialnopravno in procesno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o obstoju objektivne odgovornosti toženkinega zavarovanca?

- Ali je materialnopravno in procesno pravilna odločitev sodišča prve stopnje o obstoju objektivne odgovornosti toženkinega zavarovanca?

- Ali je materialnopravno in procesno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o obstoju subjektivne (krivdne) odgovornosti toženkinega zavarovanca?

- Ali je materialnopravno in procesno pravilna odločitev sodišča prve stopnje o obstoju subjektivne (krivdne) odgovornosti toženkinega zavarovanca?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1, 131/2, 147, 147/1, 149, 150

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 279/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prometna nesreča - povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je vložil odškodninsko tožbo zoper toženko, ker naj bi mu v postopku zdravljenja pri njej nastala škoda. Tam se je zdravil zaradi prometne nesreče s kolesom. Škoda se odraža v skrajšani nogi.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je skrajšana noga posledica škodnega dogodka in ne zdravljenja. Škoda torej ni v vzročni zvezi z morebitnim nestrokovnim zdravljenjem. Ker škoda sploh ni posledica zdravljenja, je tudi vprašanje morebitne neizpolnjene pojasnile dolžnosti po logiki vzročne zveze irelevantno. Tožbeni zahtevek je zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je tožnikovo pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- "Ali sta sodišči prve stopnje in sodišče druge stopnje pravilno ugotovili, da je bila obravnava tožeče stranke pri toženi stranki opravljena skladno z doktrino in da posledično ni podana protipravnost ravnanja tožene stranke?

- Ali je drugostopenjsko sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko se ni opredelilo do pritožbenih navedb tožeče stranke in jih je posplošilo ter opredelilo kot grajo pravilne uporabe metodološkega napotka iz 8. člena Zakona o pravdnem postopku?

- Ali sta sodišče prve stopnje in/ali sodišče druge stopnje zagrešili bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko je sodišče prve stopnje zavrnilo dokazni predlog tožeče stranke za zaslišanje priče A. A., sodišče druge stopnje pa se do pritožbene navedbe glede zavrnitve zaslišanja sploh ni opredelilo?

- Ali je sodišče prve stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko je glede na nasprotja med izpovedbami izvedencev in pričami, sodbo v celoti oprlo izključno in samo na mnenja izvedencev?

- Ali bi moralo sodišče druge stopnje sodbo sodišča prve stopnje razveljaviti in postopek vrniti v ponovno odločanje sodišču prve stopnje?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). V obravnavani zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 446/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

stečaj družbe - odškodninska odgovornost družbenikov in poslovodij - bilanca stanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in tožencu naložilo, da tožnici plača 96.014,44 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 7. 2020 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi zoper sodbo sodišča prve stopnje ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Tožnica je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1. Ali je drugostopenjsko sodišče pravilno uporabilo določila 224. člena ZPP in pravilno ugotovilo dokazno vrednost Bilance stanja, ki jo je za družbo A., d. o. o., potrdil in oddal toženec kot takratni zakoniti zastopnik družbe?

2. Ali je za izpodbijanje dokazne moči Bilance stanja kot javne listine dovolj pavšalno navajanje, da podatki v Bilanci stanja ne ustrezajo dejanskemu stanju, ker se je poslovalo "na roke" ali "na črno" in je bila pomanjkljiva dokumentacija?

3. Ali je drugostopenjsko sodišče pravilno uporabilo določila 61. člena ZGD-1 ter pravilno ugotovilo vsebino in dokazno vrednost Bilance stanja, ki jo je za družbo A., d. o. o., oddal toženec kot takratni zakoniti zastopnik družbe?

4. Ali je ravnanje oz. opustitev toženca kot direktorja družbe A., d. o. o., pri sestavi in oddaji Bilance stanja kot sestavnega dela Podatkov iz zaključnega poročila za obdobje 1. 1. 2020 - 26. 7. 2020 A., d. o. o., ustrezalo pravnemu standardu skrbnosti vestnega in poštenega gospodarstvenika z vidika resničnosti podatkov?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 293/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-22

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nevarna dejavnost - soprispevek oškodovanca - nevarna stvar - plačilo odškodnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik se je poškodoval pri delu in vložil tožbo za plačilo odškodnine, sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožena zavarovalnica tožniku dolžna plačati 29.642,92 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo o stroških postopka. Zoper prvostopenjsko sodbo sta se pritožili obe stranki, uspešna je bila toženka, saj je sodišče druge stopnje ugotovilo višji soprispevek tožnika (50 % namesto 30 %), njegovo pritožbo pa v celoti zavrnilo in toženki naložilo plačilo odškodnine v znesku le še 20.602,13 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

◦ Ali je odločitev sodišča II. stopnje, da je obveznost tožene stranke za plačilo odškodnine za škodo, ki jo je tožeča stranka utrpela zaradi škodnega dogodka dne 9. 2. 2015 podana v deležu 50 % ter da v preostalem delu obveznost toženke ni podana, materialnopravno pravilna?

◦ Ali je odločitev sodišča II. stopnje, da je tožnik v 50 % soprispeval k nastanku škodnega dogodka, materialnopravno pravilna?

◦ Ali delo, ki ga je opravljal tožnik v razmerah, ki jih je povzročil delodajalec, predstavlja nevarno dejavnost?

◦ Ali 1-2 toni težek skupek (vez) kovinskega materiala, ki se je prevrgel na tožnikovo nogo in ga telesno poškodoval, predstavlja nevarno stvar?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 165, 171

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 34/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

predlog za dopustitev revizije - ugotovitveni sklep - laičen predlog - pravni učinek - vloga brez pravnih učinkov - skrbništvo nad odraslo osebo

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

1. Predlagatelj je zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1725/2024 z dne 6. 12. 2024 vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem sodiščema prve in druge stopnje očita številne kršitve v postopku za spremembo obsega oz. prenehanje skrbništva nad odraslo osebo.

3. Predlagatelj je odrasla oseba, ki je bila postavljena pod skrbništvo. V skladu z 295. členom Družinskega zakonika (DZ) se šteje, da oseba, ki je postavljena pod skrbništvo, ne more samostojno opravljati nobenih pravnih poslov. Izrecne ureditve, kako torej ravnati v primeru, ko predlog za dopustitev revizije vloži oseba, ki je izgubila pravdno sposobnost, v Zakonu o pravdnem postopku (ZPP) ni. Slednji ureja primere prepoznih, nepopolnih in v smislu četrtega odstavka 343. člena ZPP nedovoljenih vlog, obravnavanega predloga pa mednje ni mogoče uvrstiti.

4. Bistvo citirane ureditve postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je v tem, da izjava volje takšne osebe ne more imeti nikakršnih pravnih posledic. ZPP zato v drugem odstavku 81. člena sodišču nalaga, da se takšni osebi postavi skrbnika, kar pa v obravnavani zadevi ni več potrebno, saj predlagatelj skrbnico že ima.

Ostane le še dejstvo, da njena lastna ravnanja ne morejo imeti pravnih posledic.

5. Upoštevaje navedeno je Vrhovno sodišče o tem pravnem dejstvu zato izdalo ugotovitveni sklep.

Glej tudi sklepe VS RS II DoR 341/2015 z dne 7. 1. 2016, II DoR 389/2022 z dne 14. 7. 2022, II DoR 54/2024 z dne 7. 3. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/2, 343, 346

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III Ips 2/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-21

dr. Damjan Orož (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević, dr. Erik Kerševan, Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ELEKTRONSKE TELEKOMUNIKACIJE - PRAVO EVROPSKE UNIJE - PREDHODNO ODLOČANJE SEU

predlog za predhodno odločanje Sodišča Evropske unije - telekomunikacijsko omrežje - telekomunikacijske storitve - dostop do omrežja - zavrnitev dostopa do omrežja - spor med operaterji - Agencija za komunikacijska omrežja in storitve RS - stvarna pristojnost agencije - sodna ali upravna pristojnost - sodna pristojnost

I. Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe glede razlage petega odstavka 3. člena Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti.

II. Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

I. Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe glede razlage petega odstavka 3. člena Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti.

II. Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

1. Med postopkom odločanja o reviziji tožeče stranke je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je odločitev odvisna od razlage prava Evropske unije. Ker zoper odločitev Vrhovnega sodišča o reviziji stranke ne morejo vložiti rednega ali izrednega pravnega sredstva, je pred odločitvijo v tem sporu na podlagi tretjega odstavka v povezavi s točko (b) prvega odstavka 267. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) treba zaprositi Sodišče Evropske unije za razlago petega odstavka 3. člena Direktive 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti.

2. Zaradi navedenega je Vrhovno sodišče na podlagi drugega in tretjega odstavka 113. a člena Zakona o sodiščih predhodno vprašanje odstopilo v odločanje Sodišču Evropske unije ter postopek prekinilo do odločitve tega sodišča.

Pogodba o delovanju  Evropske unije (PDEU) - člen 267, 267/3

Listina evropske unije o temeljnih pravicah - člen 47

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Direktiva 2014/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o ukrepih za znižanje stroškov za postavitev elektronskih komunikacijskih omrežij visokih hitrosti - člen 3, 10

Zakon o elektronskih komunikacijah (2012) - ZEKom-1  - člen 93, 192, 217, 218, 218/4, 220a

Zakon o elektronskih komunikacijah (2022) - ZEKom-2  - člen 283

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 1, 181

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 2

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 1, 2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 265/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-03

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za neizrabljen letni dopust - trditvena podlaga - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

‒ ali je pravilna materialnopravna presoja, da je tožnica upravičena do odškodnine zaradi nezmožnosti koriščenja letnega dopusta za leto 2018,

‒ ali sta sodišči druge in prve stopnje sprejeli odločitev brez ustrezne trditvene podlage.

‒ ali je pravilna materialnopravna presoja, da je tožnica upravičena do odškodnine zaradi nezmožnosti koriščenja letnega dopusta za leto 2018,

‒ ali sta sodišči druge in prve stopnje sprejeli odločitev brez ustrezne trditvene podlage.

1. Sodišče prve stopnje je toženki iz naslova neizrabljenega letnega dopusta za leto 2018 naložilo v plačilo 130,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 12. 2022 dalje, v presežku iz naslova neizrabljenega dopusta za leti 2019 in 2020 je zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi obeh strank in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanja:

- ali je pravilna materialnopravna presoja, da je tožnica upravičena do odškodnine zaradi nezmožnosti koriščenja letnega dopusta za leto 2018;

- ali je pravilna materialnopravna presoja, da bi moral delodajalec delavca pozvati in opozoriti v zvezi z izrabo letnega dopusta kljub temu, da je bil delavec z vsakokratnim sklepom o odmeri letnega dopusta seznanjen tudi z določbami glede izrabe letnega dopusta;

- ali sta sodišči nižjih stopenj bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena zlasti z vidika predpostavk odškodninske odgovornosti;

- ali je pravilna materialnopravna presoja, da je tožnica upravičena do odškodnine zaradi nezmožnosti koriščenja letnega dopusta za leto 2018 in je toženka ravnala protipravno, ne da bi se sodišče opredelilo, ali so bile podane vse predpostavke odškodninske odgovornosti toženke;

- ali pomeni priznanje pravice do neizrabljenega letnega dopusta iz leta 2018 nedopustno kopičenje pravice do letnega dopusta, ki nasprotuje samemu namenu letnega dopusta;

- ali je sodišče druge stopnje kršilo določbe prvega odstavka ter 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanj, navedenih v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 162

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.