VSRS Sklep III R 2/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-10

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), Maja Jurak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - okoliščina, ki bi lahko vzbudila dvom o nepristranosti sodišča - sorodstveno razmerje med pričo in uslužbencem pristojnega sodišča - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je mati poškodovanega delavca, ki z njim živi na istem naslovu ter zanj skrbi, kot javna uslužbenka že več kot 30 let zaposlena na pristojnem sodišču in je s sodniki tega sodišča v prijateljskih odnosih ter je sodnikom pristojnega sodišča že predhodno pripovedovala o okoliščinah predmetnega škodnega dogodka, poleg tega pa gre v primeru pristojnega sodišča za manjše sodišče, kjer so že po naravi stvari odnosi med zaposlenimi, vključno s sodniki, tesnejši, bolj osebni in prijateljski ter presegajo le profesionalno raven, predstavljajo drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Pri presoji v konkretnem primeru je pomembna tudi okoliščina, da je v zadevi I Pg 19/2024, ki se je nanašala na isti škodni dogodek, zaradi izločitev vseh sodnikov pristojnega sodišča prišlo do nujne delegacije.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Okrožno sodišče v A. je z dopisom z dne 7. 1. 2026 Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navedlo je, da predmetni gospodarski spor izvira iz škodnega dogodka - delovne nesreče, ki jo je utrpel delavec B. B., čigar mati C. C. je že več kot 30 let zaposlena pri pristojnem sodišču, kjer je vodja sodnega registra in opravlja delo tudi v službi za brezplačno pravno pomoč. Ker gre za manjše sodišče, so odnosi med zaposlenimi, vključno s sodniki, tesnejši, bolj osebni in presegajo profesionalno raven. Zaposlena C. C. je s sodniki pristojnega sodišča v prijateljskih odnosih in jim je pripovedovala o škodnem dogodku. Poškodovani delavec bo imel v postopku le status priče, imenovana zaposlena pa v tej fazi postopka za pričo še ni predlagana, vendar kljub temu pretehta okoliščina, da so bili sodniki pristojnega sodišča s škodnim dogodkom seznanjeni z vidika mame oškodovanca. Zaposlitev tesno povezane osebe na manjšem sodišču, prijateljski odnosi in predhodna neformalna seznanjenost sodnikov z zadevo, predstavljajo tehtne razloge za delegacijo pristojnosti. V predlogu je še pojasnjeno, da se je dvom v objektivno nepristranskost pristojnega sodišča v zvezi z istim škodnim dogodkom že konkretiziral v zadevi I Pg 19/2024, v kateri je prišlo do nujne delegacije po 66. členu ZPP.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med slednje je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti oziroma udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča.

4. V konkretni zadevi gre za spor, v katerem tožeča stranka terja povračilo izplačil od tožene stranke - delodajalca poškodovanega delavca B. B., ki je sin C. C., katera je kot javna uslužbenka že dolgo let zaposlena na pristojnem sodišču. Kot izhaja iz predloga za delegacijo, bo imel poškodovani delavec v tem postopku status priče, njegova mati pa še ni predlagana za pričo.

5. Zgolj dejstvo, da je priča v določenem pravdnem postopku delavec sodišča, kjer se ta postopek vodi, samo po sebi ni razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

To načeloma velja tudi v primeru, ko je kot priča predlagana zgolj oseba, ki je v sorodstvenem razmerju z uslužbenko sodišča, slednja pa ni v razmerju s pravdnima strankama.

Vendar je treba imeti v takšnih zadevah vselej pred očmi vse okoliščine konkretnega primera.

6. Okoliščine, da je mati poškodovanega delavca, ki z njim živi na istem naslovu ter zanj skrbi, kot javna uslužbenka že več kot 30 let zaposlena na pristojnem sodišču in je s sodniki tega sodišča v prijateljskih odnosih ter je sodnikom pristojnega sodišča že predhodno pripovedovala o okoliščinah predmetnega škodnega dogodka, poleg tega pa gre v primeru pristojnega sodišča za manjše sodišče, kjer so že po naravi stvari odnosi med zaposlenimi, vključno s sodniki, tesnejši, bolj osebni in prijateljski ter presegajo le profesionalno raven, predstavljajo drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Pri presoji v konkretnem primeru je pomembna tudi okoliščina, da je v zadevi I Pg 19/2024, ki se je nanašala na isti škodni dogodek, zaradi izločitev vseh sodnikov pristojnega sodišča prišlo do nujne delegacije in je bila na podlagi sklepa Višjega sodišča v Ljubljani Rg 181/2024 z dne 3. 12. 2024 pristojnost za odločanje prenesena na Okrožno sodišče v Novem mestu. Pojasnjene okoliščine tako kažejo, da je v obravnavani zadevi okrnjen videz objektivne nepristranskosti pristojnega sodišča.

7. Glede na obrazloženo je Vrhovno sodišče, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novem mestu.

8. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklepa Vrhovnega sodišča RS I R 5/2022 z dne 16. 2. 2022 in I R 107/2017 z dne 31. 8. 2017.

Sklep Vrhovnega sodišča RS III R 4/2024 z dne 9. 4. 2024. Prim. tudi sklepa Vrhovnega sodišča RS I R 170/2022 z dne 21. 12. 2022 in I R 112/2022 z dne 7. 9. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.