VSRS Sklep II DoR 75/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

izbrisna tožba - ustanovitev stavbne pravice - uveljavljanje ničnosti - zavezovalni pravni posel - zemljiškoknjižno dovolilo - pravni interes - aktivna stvarna legitimacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek, da je vknjižba stavbne pravice na nepremičnini z ID znakom ..., dovoljena na podlagi pogodbe o ustanovitvi stavbne pravice z dne 1. 2. 2022, na ime drugega toženca, neveljavna in se pri nepremičnini z ID znakom ... vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje, in sicer takšno, kot je obstajalo pred vknjižbo stavbne pravice (I. točka izreka) ter odločilo, da je tožnica dolžna drugemu tožencu povrniti pravdne stroške (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da tožnica ter drugi toženec sama krijeta svoje pritožbene stroške.

3. Tožnica vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

- Ali je tožnica, ki ni stranka pogodbe o ustanovitvi stavbne pravice, glede na dejstvo, da lahko v materialnopravnem smislu uveljavlja ničnost vsaka zainteresirana stranka (92. člen Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ)), aktivno legitimirana za vložitev izbrisne tožbe, s katero uveljavlja izbris izpodbijane stavbne pravice, do vknjižbe katere je prišlo na podlagi ničnega zavezovalnega pravnega posla o ustanovitvi stavbne pravice ter posledično ničnega zemljiškoknjižnega dovolila za vpis stavbne pravice, zaradi očitne kršitve kogentnih določil Zakona o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti (v nadaljevanju ZSPDSLS-1), ker je občina ustanovila stavbno pravico v nasprotju s prvim odstavkom 74. člena ZSPDSLS-1?

- Ali morebitno odrekanje aktivne legitimacije tožnici, ki ni stranka pogodbe o ustanovitvi stavbne pravice, pomeni, da ostanejo "v veljavi" (konvalidirajo) materialnopravne neveljavne vknjižbe, čeprav so bile z njimi očitno prekršene kogentne pravne norme ZSPDSLS-1, ker je občina ustanovila stavbno pravico v nasprotju s prvim odstavkom 74. člena ZSPDSLS-1?

- Ali je tožnica, ki ni stranka pogodbe o ustanovitvi stavbne pravice, glede na dejstvo, da lahko v materialnopravnem smislu uveljavlja ničnost vsaka zainteresirana stranka (92. člen OZ), aktivno legitimirana za vložitev izbrisne tožbe, s katero uveljavlja izbris izpodbijane stavbne pravice, do vknjižbe katere je prišlo na podlagi ničnega zavezovalnega pravnega posla o ustanovitvi stavbne pravice ter posledično ničnega zemljiškoknjižnega dovolila za vpis stavbne pravice, zaradi očitne kršitve kogentnih določil OZ, ker je občina ustanovila stavbno pravico v nasprotju s 35. členom, 37. členom, četrtim odstavkom 39. člena in drugim odstavkom 40. člena?

- Ali morebitno odrekanje aktivne legitimacije tožnici, ki ni stranka pogodbe o ustanovitvi stavbne pravice, pomeni, da ostanejo "v veljavi" (konvalidirajo) materialnopravne neveljavne vknjižbe, čeprav so bile z njimi očitno prekršene kogentne pravne norme OZ, ker je občina ustanovila stavbno pravico v nasprotju s 35. členom, 37. členom, četrtim odstavkom 39. člena in drugim odstavkom 40. člena?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 35, 37, 39, 39/4, 40, 40/2, 92

Zakon o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti (2018) - ZSPDSLS-1  - člen 74, 74/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.