TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 90/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - zavrnitev predloga

Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat napolnjujejo okoliščine, ki bi utegnile omajati videz nepristranskosti sodišča. Dejstvo, da je pooblaščenec nasprotne stranke znan odvetnik v Kopru, ni tak razlog. Prav tako ni tak razlog dejstvo, da je pooblaščenec predsednik Odvetniške zbornice Slovenije. Gre za očitno neutemeljena razloga.

1. Predlagatelj je podal predlog za prenos pristojnosti. Navaja, da je okrnjen videz nepristranskosti, ker je pooblaščenec nasprotne stranke znan odvetnik v Kopru, bivši zaposleni na sodišču v Kopru, opravlja funkcijo podžupana v Kopru in je tudi predsednik Slovenske odvetniške zbornice. Dalje navaja, da želi tudi premakniti razpravo, ki naj bi bila 21. maja 2025 na koprskem sodišču.

2. Nasprotna udeleženka je na predlog odgovorila in predlagala zavrnitev predloga. Pooblaščenec nima nobenega vpliva ali položaja, ki bi lahko predstavljal oviro ali okrnitev videza nepristranskosti sodišča. Ugoditev predlogu bi pomenila svojevrsten primer omejevanja opravljanja združljivih funkcij s strani odvetnikov. Namen je zavlačevanje postopka.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat napolnjujejo okoliščine, ki bi utegnile omajati videz nepristranskosti sodišča. Dejstvo, da je pooblaščenec nasprotne stranke znan odvetnik v Kopru, ni tak razlog. Prav tako ni tak razlog dejstvo, da je pooblaščenec predsednik Odvetniške zbornice Slovenije. Gre za očitno neutemeljena razloga.

6. Navedba, da je pooblaščenec nasprotne stranke nekdanji zaposleni na koprskem sodišču, je pavšalna. V njej ni pojasnjen noben kontekst in tudi ne konkretna funkcija, ki naj bi jo pooblaščenec nasprotne stranke opravljal in kje konkretno naj bi jo opravljal ter kakšne naj bi bile njegove osebne povezave z vsemi sodniki naslovnega sodišča.

7. Trditev, da želi pooblaščenec nasprotne stranke "premakniti obravnavo, razpisano za 21. 5." ustreza pojmu zlorabe pravic iz prvega odstavka 11. člena ZPP.

8. Neutemeljen predlog je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 4/2025-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-08

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

podpis vlagatelja - nepodpisana vloga - nepopolna vloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije mora vložnik podpisati. Če podpisa ni, vloga ni popolna.

1. Upravno sodišče je z izpodbijanim sklepom druge stopnje zavrglo tožbo tožeče stranke. Pojasnilo je, da tožeča stranka v postopku pred Agencijo za trg vrednostih papirjev nima položaja stranskega intervenienta, poleg tega je pojasnilo še, da v tem primeru ni omogočeno samostojno sodno varstvo zoper odredbo in niti ni sodnega varstva zoper odločbo Agencije za trg vrednostnih papirjev.

2. Zoper sklep Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlog ni podpisan.

5. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) uporablja, kolikor ZUS-1 ne določa drugače, predpisuje formalne pogoje za popolnost revizije in predloga za dopustitev revizije. Ob uporabi 383. člena ZPP, ki napotuje na smiselno uporabo 335. člena ZPP (ki se sicer nanaša na pritožbo), mora vloga obsegati tudi podpis vložnika. Če podpisa ni, vloga ni popolna.

6. V postopku z revizijo oziroma s predlogom za dopustitev revizije se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (383. člen v zvezi s 336. členom ZPP). Vrhovno sodišče je zato predlog kot nepopoln na podlagi 377. člena v zvezi s 374. členom ZPP zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklepi VSRS VIII DoR 64/2018 z dne 17. 5. 2018, X DoR 274/2018 z dne 26. 9. 2018 in II DoR 466/2023 z dne 25. 1. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/3, 108, 335, 335-4, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 96/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-19

pritožba v upravnem sporu - postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

V postopku s pritožbo lahko stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1). Ta pogoj ne velja samo v primeru, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama.

1. Sodišče prve stopnje je na podlagi četrtega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo tožničino pritožbo z dne 13. 3. 2025 (I. točka izreka) ter odločilo, da pritožnica sama krije stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka). V obrazložitvi sklepa je navedlo, da pritožba ni dovoljena, ker jo je vložila neupravičena oseba. Tožnica ni izkazala niti zatrjevala, da ima opravljen pravniški državni izpit, iz uradnih evidenc pri Ministrstvu za pravosodje pa izhaja, da tožnica ni evidentirana v evidenci oseb z opravljenim pravniškim izpitom.

2. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper navedeni sklep znova sama vložila pritožbo.

4. V postopku s pritožbo lahko stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1). Po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča ta pogoj ne velja samo v primeru, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama.

5. Iz predloženega spisa izhaja, da je bila pritožnica z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, torej zavrženjem pritožbe, že večkrat seznanjena. Na navedeno je bila opozorjena ne le v pravnem pouku izpodbijanega sklepa, ampak tudi v sklepu Upravnega sodišča Republike Slovenije I U 1418/2024-11 z dne 27. 9. 2024, iz istega razloga pa je bila nato zavržena še pritožničina pritožba z dne 2. 10. 2024 (sklep Vrhovnega sodišča I Up 258/2024 z dne 11. 11. 2024). Kljub temu je predmetno pritožbo vložila sama, v njej pa ne nasprotuje ugotovitvi iz izpodbijanega sklepa, da ni evidentirana v evidenci oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom, niti ne zatrjuje, da ima opravljen zahtevani izpit. Vrhovno sodišče je zato ni ponovno pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje zahtevanega pogoja.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo.

Glej na primer sklepe Vrhovnega sodišča I Up 261/2023 z dne 29. 11. 2023, I Up 243/2023 z dne 5. 10. 2023 in I Up 12/2023 z dne 1. 2. 2023.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 318/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je predlagatelj vlogo vložil sam in na nobenem mestu ne trdi, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, tem manj to izkaže.

1. Predlagatelj je zoper v uvodu navedeni sklep sodišča druge stopnje pri Vrhovnem sodišču dne 30. 7. 2024 vložil laično vlogo poimenovano "Pritožba". V njej sodiščem očita kršenje temeljnih človekovih pravic in različne procesne kršitve, ravnanju geodeta pripisuje znake kaznivega dejanja ter obsežno opisuje dogodke v zvezi z urejanjem meje v domači vasi.

2. Vrhovno sodišče je predlagatelja z dopisom z dne 7. 8. 2024 opozorilo na zahtevane pogoje za vložitev predloga za dopustitev revizije in pojasnilo zoper katere sklepe sodišča druge stopnje je pri Vrhovnem sodišču mogoče vložiti pritožbo. Predlagatelja je pozvalo, naj se izjasni, ali želi, da o vlogi Vrhovno sodišče odloči kot o predlogu za dopustitev revizije, sicer bo vloga obravnavana kot takšna. Predlagatelj na ta dopis ni odgovoril.

4. Vrhovno sodišče je vlogo predlagatelja z dne 30. 7. 2024 obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je predlagatelj vlogo vložil sam in na nobenem mestu ne trdi, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, tem manj to izkaže.

5. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog predlagatelja za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 37, 86, 86/3, 357a, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 337/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

skupno premoženje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je kot upnica na podlagi 83. člena Družinskega zakonika (v nadaljevanju DZ) od sodišča zahtevala naj ugotovi, da v skupno premoženje tožencev spada nepremičnina parc. št. 6/4 v k.o. ..., da imata na tem premoženju toženca vsak polovični delež in da se to premoženje razdeli tako, da postaneta tudi solastnika nepremičnine vsak do ene polovice. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Toženca predlagata, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- ali skupno premoženje zakoncev v smislu določbe 67. člena DZ predstavlja vsako pridobljeno premoženje z delom ali odplačno, ali so pri tem dopustne izjeme;

- ali zakonec sploh lahko dokaže, da z delom ali odplačno pridobljeno premoženje predstavlja posebno premoženje zakoncev?

4. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje glede katerega sodna praska Vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 186/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja - povrnitev premoženjske škode - sojenje brez nepotrebnega odlašanja - sojenje brez nepotrebnega odlašanja (v razumnem roku) - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožniku je bila v sodnem postopku po sojenju na več stopnjah prisojena odškodnina, ki mu je nastala, ker mu je policija protipravno požela konopljo in odvzela sadike. S tožbo v tej pravdi vtožuje povrnitev premoženjske škode, ki naj bi mu nastala v času, ko zaradi nerazumno dolgega sojenja ni mogel razpolagati z denarnim zneskom, ki mu ga je tožena država dolgovala.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je zahtevek po podlagi utemeljen.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženka je zoper odločbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"- Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo, da je do kvalificirane protipravnosti sodišča prišlo ne glede na to, da so sodišča prve, druge in vrhovnega sodišča imela glede svoje odločitve diskrecijo, primerljive sodne prakse pa v času odločitev teh sodišč še ni bilo?

- Ali so sodišča ravnala v nasprotju z dolžno profesionalno skrbnostjo s tem, ko so ugodila ugovoru zastaranja tožene stranke pred odločitvijo Ustavnega sodišča v zadevah "izbrisani", ki je s svojo odločitvijo z dne 28. 5. 2015 usmerilo kasnejšo sodno prakso glede presoje zastaranja odškodninskih zahtevkov?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 322/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

sodna določitev meje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je najprej določilo vrednost spornega mejnega prostora na 6.000,00 EUR, nato pa je uredilo mejo med nepremičninama z ID znakoma parcela ... in parcela ... Odločilo je tudi, da vsak od udeležencev nosi svoje stroške postopka, skupne stroške postopka pa nosita predlagatelj in nasprotni udeleženec vsak do ene polovice.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in je sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Nasprotni udeleženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

1) Uporabe drugega odstavka 77. člena Stvarnopravnega zakonika in sicer vprašanja uporabe močnejše pravice po meji, ki je dokončno določena v katastrskem postopku. Gre za materialnopravno vprašanje neupoštevanja močnejše pravice, ki izhaja iz uradne in pravnomočne zemljiško - katastrske točke pri ureditvi in ugotovitvi konkretne meje, ki pomeni kršitev prvega odstavka 77. člena Stvarnopravnega zakonika;

2) enakega obravnavanja pravnomočne in uradne zemljiško - katastrske točke, pri kateri so sodelovali vsi mejaši v sodnih postopkih glede ureditve meje v primeru urejanja meje na podlagi močnejše pravice, pri čemer gre za vprašanje pravnomočno ugotovljene več oz. tristranske mejne točke in ne za vprašanje delno urejene točke, saj je šlo za razparcelacijo zemljišč po pravnomočnem sklepu in odločbi GU Slovenj Gradec z dne 13. 10. 2008, ki vključuje grafični prikaz, s katerim so se vsi mejaši strinjali.

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih:

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 77

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 99/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

pogodba o preužitku - razveza pogodbe - neizpolnjevanje pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica zahteva razvezo pogodbe o preužitku, ki sta jo 17. 10. 2013 sklenila s tožencem, ker naj ji ta ne bi po plazu v marcu 2016, ki je prizadel njeno hišo, ponudil primernega stanovanja.

2. Sodišče prve stopnje je razvezalo pogodbo o preužitku med tožnico in tožencem ter tretjima, A. A. in B. B., z dne 17. 10. 2013 (I. točka izreka); odločilo, da se bo na podlagi pravnomočne sodbe pri nepremičnini parc. št. 162 k. o. ... vknjižila lastninska pravica na tožnico (II. točka izreka) in pri parc. št. 158, 159, 161 in 163, vse k. o. ..., ter parc. št. 1034, 1055 in 1056, vse k. o. ..., izbrisala pravica prepovedi odtujitve in obremenitve v korist toženca (III. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožničin tožbeni zahtevek zavrnilo. Posledično je spremenilo tudi odločitev o stroških postopka. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) na kakšen način je treba ugotavljati neizpolnjevanje obveznosti ene pogodbene stranke do druge; (2) ali je prevzemnik prost posamezne obveznosti v celoti, če oz. ko preužitkar odkloni pomoč, ali ta dolžnost ne preneha ob upoštevanju dejstva, da odklanjanje pomoči objektivno gledano očitno škoduje preužitkarju, in zlasti, ko je splošno znano dejstvo, da starejši sčasoma pomoč objektivno gledano potrebujejo; (3) ali preužitkar lahko zavrne pomoč iz razloga, ker so odnosi in zlasti medsebojno zaupanje povsem porušeni, pa so zaradi tega še vedno podani razlogi za neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti na strani prevzemnika, ker je on odgovoren za nastalo nezaupanje; (4) ali se šteje objektivna grozeča stvar - grozeč plaz in izdan ukrep o umiku iz hiše zadosten razlog za razvezo pogodbe, ob jasno izkazanem, da prevzemnik nič ne ukrepa za preužitkarja, ki tako še vedno prebiva v taki hiši; in (5) kako se presoja pravni standard, da mora prevzemnik preužitkarju zagotoviti enake življenjske pogoje/standard, in ali je takšen nivo še vedno podan, če ponujeno nadomestno stanovanje s strani prevzemnika preužitkarici nima osnovnih življenjskih pogojev - ogrevanje, kopalnica, topla voda ipd.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 238/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dokazni predlog - vnaprejšnja dokazna ocena - izvedenec - materialno procesno vodstvo - bistvena kršitev določb postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. V tej zadevi se je odločalo, ali spadajo v zapuščino denarna sredstva zapustnice, pokojne matere pravdnih strank, ki jih je iz njenih dveh računov (med strankama nesporno) pred njeno smrtjo (5. 10. 2012) 13. in 27. 9. 2012 dvignil toženec.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za ugotovitev, da v zapuščino po pokojni spadajo denarna sredstva v višini 20.421,31 EUR, ki jih je toženec 27. 9. 2012 dvignil s transakcijskega računa pokojne pri A banki Vipa, d. d., Ljubljana, in denarna sredstva v višini 2.900 EUR, ki jih je toženec 13. 9. 2012 dvignil s srebrnega računa pokojne pri NLB, d. d., Ljubljana (I. točka izreka). Tožencu je naložilo, da v roku 15 dni povrne pravdne stroške v skupnem znesku 11.654,49 EUR, in sicer 8.724,58 EUR tožnici in 2.929,91 EUR na račun Okrožnega sodišča v Celju, Organa za brezplačno pravno pomoč, v primeru zamude tudi z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča toženec vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: 1. Ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev pravil pravdnega postopka s tem, ko ni vsebinsko presojalo pritožbenih razlogov tožene stranke in je s tem toženi stranki odreklo pravico do pravnega sredstva? 2. Ali je sodišče prve stopnje v okoliščinah konkretnega primera preseglo okvire dopustnega materialno procesnega vodstva? 3. Ali lahko tudi naknadno pridobljeni dokaz vpliva na presojo verodostojnosti mnenja izvedenca in na pravico stranke, da zahteva postavitev novega izvedenca? 4. Ali presoja sodišča, da zaslišanje priče ni potrebno, ker naj bi bilo neko dejstvo že dokazano, tudi predstavlja primer vnaprejšnje dokazne ocene?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.