TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 262/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

pobot - procesni pobot - izrek odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka v roku 15 dni dolžna prvi tožnici plačati 11.655,93 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila (1. točka izreka). Višji tožbeni zahtevek za plačilo 13.883,32 EUR ter dodatne zamudne obresti je zavrnilo (2. točka izreka) ter sklenilo, da vsaka stranka nosi svoje pravdne stroške (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke ter delno ugodilo pritožbi tožnikov. Razveljavilo je 2. točko izreka prvostopenjske sodbe in v tem delu zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. V zvezi s sklepom in sodbo višjega sodišča toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: Ali je procesnopravno pravilno postopanje Višjega sodišča v Izpodbijani sodbi, da je kondikcijska zahtevka obeh pravdnih strank obravnavalo ločeno, kljub temu, da se lahko terjatvi pravdnih strank pobotata?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 211/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

izključitev zavarovalnega kritja - zavarovalni pogoji - stanovanjsko zavarovanje - odškodninska odgovornost izvajalca nevarne dejavnosti - nevarna dejavnost - odgovornost za tretje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v delu, ki se nanaša na drugo toženo stranko, po temelju v celoti utemeljen, v celoti pa je zavrnilo zahtevek, ki se je nanašal na prvo toženo stranko in tretje toženo stranko. Sodišče druge stopnje je pritožbi drugega toženca ugodilo in vmesno sodbo razveljavilo ter jo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pritožbo tožnika je zavrnilo in v delu, ki se nanaša na prvo toženo in tretjo toženo stranko, potrdilo.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali je veljavna izključitev zavarovalnega kritja za škodo, ki jo povzroči oseba, za katero zavarovanec po materialnem pravu odgovarja (kljub določilu tretjega odstavka 953. člena OZ), če gre za nevarno dejavnost in prostovoljno pomoč oseb pri taki dejavnosti zavarovanca?

2. Ali je izključitev v 1. točki prvega odstavka 20. člena zavarovalnih pogojev toženke (OPREMA 01/16) vezana izključno na nevarno dejavnost, ki jo izvaja zavarovanec osebno (in sozavarovane osebe), ali vključuje tudi primere, ko dejavnost v korist zavarovanca izvaja druga oseba po naročilu ali z vednostjo oziroma privolitvijo zavarovanca?

3. Ali je izključitev zavarovalnega kritja iz 1. točke prvega odstavka 20. člena zavarovalnih pogojev (OPREMA 01/16) sodišče druge stopnje pravilno razlagalo ekstenzivno, tj. na način, da je izključena vsaka škoda, ki jo kdo utrpi pri posebno nevarnih opravilih zavarovanca, in ali je takšna razlaga zavarovalne pogodbe skladna z namenom zavarovanja?

4. Ali je izključitev iz 10. točke petega odstavka 20. člena zavarovalnih pogojev (OPREMA 01/16) veljavna, kljub tretjemu odstavku 953. člena OZ, v primerih, ko delo s področja poklicne dejavnosti prostovoljno opravi v korist zavarovanca (brez plačila in ustrezne pogodbe o delu) druga oseba, če je škoda v vzročni zvezi z ravnanjem te osebe?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 147, 153, 953

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 239/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

razveljavitev plačilnega naloga - postulacijska sposobnost - laičen predlog - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

I. Plačilni nalog za plačilo sodne takse II DoR 239/2025 z dne 12. 6. 2025 se razveljavi.

1. Vrhovno sodišče je v skladu s 34. členom Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) poslalo tožniku kot taksnemu zavezancu plačilni nalog za plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije v znesku 631 EUR. Tožnik je pravočasno podal predlog za oprostitev plačila sodne takse, ki ga je Vrhovno sodišče skladno s prvim odstavkom 12. člena ZST-1 odstopilo v odločanje sodišču prve stopnje. Sodišče prve stopnje je s sklepom P 77/2020 z dne 10. 7. 2025 tožnika oprostilo plačila sodne takse za predlog za revizijo. Ker ob tem na podlagi prvega odstavka 14.a člena ZST-1 ni hkrati tudi razveljavilo že izdanega plačilnega naloga, je to skladno z navedeno določbo storilo Vrhovno sodišče.

2. Tožnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je poimenoval "Predlog za revizijo", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

4. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 291/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

laična vloga - laičen predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnica predloga ni vložila po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njen predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnica vložila laično vlogo, poimenovano "Pritožba na sklep Višjega sodišča Lj Ip 540/2025 z dne 15. 5. 2025 zaradi potrditve nepravilno pridobljenega pravnomočja."

2. Pravnomočne sodne odločbe je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizijo se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče. Vlogo dolžnice je zato Vrhovno sodišče obravnavalo po pravilih o revizijskem postopku kot predlog za dopustitev revizije.

4. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V skladu z določbo 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo zavrže.

5. Dolžnica predloga ni vložila po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njen predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča RS II DoR 64/2025 z dne 4. 10. 2023, II DoR 299/2023 z dne 4. 10. 2023 in II DoR 342/2022 z dne 5. 10. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 221/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

uveljavljanje dedne pravice v pravdnem postopku - dediščinska tožba - spor med dediči - razlaga oporoke - nujno sosporništvo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da mora tožnica tožencema povrniti pravdne stroške skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da mora tožnica tožencema povrniti odmerjene stroške odgovora na pritožbo.

3. Tožnica vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

− Ali je pri razlagi oporoke, ki vsebuje pogojno določbo v enem delu in splošno določbo o dedovanju v drugem delu, dopustno razlagati pogoj ekstenzivno na celotno oporoko, če iz besedila to ni jasno razvidno, in ali mora sodišče v primeru dvoma uporabiti prvi odstavek 84. člena Zakona o delovanju (v nadaljevanju ZD) in tretji odstavek 82. člena ZD in oporoko razlagati glede na oporočiteljev namen ter oporoko ohraniti v veljavi brez pogoja oziroma šteti, kot da pogoja ni?

− Ali začne subjektivni enoletni rok za vložitev dediščinske tožbe po 141. členu ZD teči že z abstraktnim vedenjem o obstoju oporoke, ali šele ko domnevni oporočni dedič dejansko razpolaga z oporoko oziroma ko je oporoka uradno razglašena in se dedič lahko seznani z njeno vsebino?

− Ali morajo biti v primeru dediščinske tožbe, s katero oporočni dedič zahteva izročitev zapuščine od posameznih zakonitih dedičev po že opravljeni delitvi zapuščine, toženi vsi zakoniti dediči kot nujni sosporniki ali ne?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 82, 82/3, 84, 84/1, 141

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 308/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - laični predlog - neizkazano pooblastilo - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil vlogo, ki jo je poimenoval pritožba.

2. Vrhovno sodišče je njegovo vlogo po vsebini obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

4. Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (367č. in 377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 417/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

vprašanje obstoja zunajzakonske skupnosti - elementi zunajzakonske skupnosti - razpad zunajzakonske skupnosti - dediščinska tožba - krog zakonitih dedičev - volja živeti v izvenzakonski skupnosti - medsebojna čustvena navezanost partnerjev - dedna pravica izvenzakonskega partnerja - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo.

1. Tožnik je bil v zapuščinskem postopku po zapustnici A. A. napoten na pravdo, da se ugotovi obstoj njegove dedne pravice iz naslova zunajzakonske zveze.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek. Zaključilo je, da zunajzakonske zveze med zapustnico in tožnikom ni bilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

„1. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo?

2. Ali je sodišče pravilno uporabilo 10. člen Zakona o dedovanju v povezavi s 4.a členom Zakona o dedovanju?

3. Ali je sodišče pravilno uporabilo 12. člen Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih oz. 4. člen Družinskega zakonika?“

5 .Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 4, 4/1

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 12, 12/1

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 4a, 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 252/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

laičen predlog - postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V skladu z določbo 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo zavrže.

4. Toženec predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 139/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-30

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - prenos pristojnosti - videz nepristranskosti sodišča - odvetnik - zaposlitev bližnjega sorodnika pravdne stranke na pristojnem sodišču - zavrnitev predloga

Da je odvetnik ali odvetnica, ki večkrat sodeluje kot pooblaščenec strank v sodnih postopkih, dobro poznan med sodniki določenega sodišča ali več njih, je za sodišča v državi pogosta in običajna okoliščina, ki ne more predstavljati razloga za prenos krajevne pristojnosti. Tako je Vrhovno sodišče že odločilo v sklepu I R 137/2021 z dne 20. 10. 2021. Tudi zatrjevana okoliščina, da je sestra predlagateljice nekoč opravljala delo strokovne sodelavke na sodišču v Novi Gorici, samo po sebi ne govori v prid takšni personalni povezavi med predlagateljico in vsemi sodniki tega sodišča, ki bi vrgla senco dvoma na nepristranskost sodišča v Novi Gorici.

1. Nasprotni udeleženec je v odgovoru na predlog za izrek ukrepov podal predlog za izločitev sodnika in izločitev vsega sodišča. Na poziv sodišča je nato predlog izrecno opredelil kot predlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Predlog utemeljuje z dejstvom, da je mati predlagateljice dolgoletna odvetnica na območju Nove Gorice. Sedaj pa je v imenik odvetnikov vpisana tudi sestra predlagateljice, ki je bila pred tem zaposlena tudi kot strokovna sodelavka na sodišču v novi Gorici.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat zapolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Takšne okoliščine so običajno personalne povezave strank, ki zajemajo vse sodnike tega sodišča.

5. Da je odvetnik ali odvetnica, ki večkrat sodeluje kot pooblaščenec strank v sodnih postopkih, dobro poznan med sodniki določenega sodišča ali več njih, je za sodišča v državi pogosta in običajna okoliščina, ki ne more predstavljati razloga za prenos krajevne pristojnosti. Tako je Vrhovno sodišče že odločilo v sklepu I R 137/2021 z dne 20. 10. 2021. Tudi zatrjevana okoliščina, da je sestra predlagateljice nekoč opravljala delo strokovne sodelavke na sodišču v Novi Gorici, samo po sebi ne govori v prid takšni personalni povezavi med predlagateljico in vsemi sodniki tega sodišča, ki bi vrgla senco dvoma na nepristranskost sodišča v Novi Gorici.

6. Neutemeljen predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.