VSRS Sklep III R 9/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-11

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Institut delegacije pristojnosti ni sredstvo za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča. Za odpravo nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji tudi izredna) pravna sredstva.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Predlagatelj je v zadevi Višjega sodišča v Mariboru I Cpg 87/2025 podal predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče druge stopnje. Naknadno je predlagatelj neposredno na Vrhovno sodišče (na elektronski naslov vpisnika gospodarskega oddelka Vrhovnega sodišča in urada Vrhovnega sodišča) posredoval še tri elektronska sporočila.

2. Naknadne vloge predlagatelja na sodišče niso bile vložene po predvidenih uradnih poteh. Glede na navedeno jih Vrhovno sodišče ni upoštevalo.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med okoliščine, na podlagi katerih je mogoče sklepati o drugih tehtnih razlogih za prenos krajevne pristojnosti, se uvrstijo tudi tiste, s katerimi stranka v predlogu za prenos krajevnosti pristojnosti utemeljuje dvom o videzu nepristranskosti sodnega odločanja oziroma o objektivni nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča.

5. Predlagatelj kakšnih konkretnih okoliščin, ki bi lahko utemeljevale prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče druge stopnje v predlogu ne navede.

Pavšalno trdi, da je prenos potreben zaradi varovanja objektivnega, poštenega, zakonitega ter ustavnega sojenja, ker Višje sodišče v Ljubljani v 31 letih še ni odločalo o registrski zadevi A. d. o. o. in bi tako lahko popravilo vse napačne, nepravilne, brez podlage vpisane podatke v sodni register in vzpostavilo zakonito stanje. Navede, da Višje sodišče v Mariboru vse od leta 1994 v sodnem registru pri A. d. o. o. ni vzpostavilo zakonitega stanja, čeprav je izdalo že veliko sklepov.

6. Iz predloga v bistvu izhaja, da se predlagatelj ne strinja z dosedanjimi odločitvami Višjega sodišča v Mariboru v zvezi z registrskimi vpisi glede A. d. o. o. Institut delegacije pristojnosti ni sredstvo za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča. Za odpravo nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji tudi izredna) pravna sredstva.

7. Drug tehten razlog za prenos pristojnosti je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se (po kriteriju razumnega opazovalca) v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti. Predlagatelj konkretnih navedb v tej smeri ni podal.

8. Navedbe v predlogu ne utemeljujejo obstoja (drugih) tehtnih razlogov, ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP glede odločanja o razveljavitvi klavzule pravnomočnosti. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

9. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča RS Up-799/13 z dne 22. 1. 2015. Določba prvega odstavka 35. člena Zakona o kazenskem postopku, ki jo obravnava odločba Ustavnega sodišča, je smiselno enaka določbi 67. člena ZPP.

Vrhovno sodišče dodaja, da tudi iz naknadnih vlog ne izhaja nobena okoliščina, ki bi lahko utemeljevala prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče druge stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.