VSRS Sklep II DoR 437/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

ogroženost otroka - omejitev stikov - posredni stiki - standard obrazloženosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta nekdanja partnerja in starša mld. A. A., rojenega ... Njuna zakonska zveza je bila z delno sodbo že pravnomočno razvezana. Nadaljnji postopek je bil namenjen urejanju njunih razmerjih do skupnega otroka.

2. Sodišče prve stopnje je mld. A. A. zaupalo v vzgojo in varstvo očetu. Odločilo je, da stiki med A. A. in materjo potekajo le preko pisem, kratkih pisemskih sporočil (voščilnic, razglednic) ter priložnostnih daril (npr. za rojstni dan, novo leto), ki jih mati pošlje na otrokov naslov. Materi je naložilo, da mora očetu za preživljanje otroka plačevati 180,00 EUR mesečno ter ji prepovedalo, da bi z otrokom prečkala državno mejo brez očetovega soglasja.

3. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo. Že določenim stikom je dodalo še stike preko video povezave - odločilo je, da naj ti potekajo z vključenim zvočnikom, vsakih 14 dni, med 19. in 19.30 uro, po 15 minut oz. na otrokovo željo dlje, oče ali druga oseba po njegovem pooblastilu pa naj ta stik nadzoruje in ga, če postane neprimeren, prekine. V preostalem delu je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

◦ Ali je višje sodišče kršilo pravico do poštenega sojenja (6. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah; EKČP in 22. člen Ustave Republike Slovenije; URS), ker se v odločitvi ni opredelilo do konkretno uveljavljenih in obrazloženih očitkov o kršitvah človekovih pravic, čeprav so ti pomembni za odločitev o vzgoji in varstvu otroka?

◦ Ali je sodišče kršilo pravico do družinskega življenja iz 8. člena EKČP, 53. člena URS in pravico do obrazložene sodne odločbe (22. člen URS, 6. člen EKČP), ker je odločilo o omejitvi stikov med materjo in otrokom brez ustrezne, konkretne in celovite obrazložitve za tak poseg?

◦ Ali je sodišče kršilo pravico stranke do poštenega in kontradiktornega postopka (22. člen URS, 6. člen EKČP) ter dolžnost sodišča, da odloča na podlagi popolnega in pravilno ugotovljenega dejanskega stanja v skladu z načelom največje koristi otroka (153. člen Družinskega zakonika; DZ), s tem ko je v postopku o varstvu in vzgoji otroka zavrnilo predlog stranke, da se psihološki testi in drugi strokovni podatki, uporabljeni v izvedenskem mnenju, posredujejo drugemu strokovnjaku na istem področju v pregled in oceno?

◦ Ali je sodišče lahko odločilo o varstvu in vzgoji otroka, ne da bi upoštevalo novo in bistveno okoliščino, ki kaže na ogroženost otroka, ter na podlagi izvedenskega mnenja, ki tega dejstva ne vključuje, obenem pa staršu ni dopustilo postavljati vprašanj izvedencema o dogodku, ki neposredno vpliva na varnost otroka?

◦ Ali sodišče sploh sme in ali je pravilno zaupalo otroka staršu, ki je bil dokazano alkoholiziran (1,47 ‰), ko je vozil otroka - kar predstavlja resno ogrožanje otrokove varnosti in življenja - in se pri tem oprlo na izvedenska mnenja, ki tega dogodka niso niti obravnavala, ter omejilo pravico drugega starša do postavljanja vprašanj izvedencem?

◦ Ali je sodišče pravilno sledilo mnenjem izvedencev in ali bi bilo dolžno upoštevati uradne dokaze o ogrožanju otroka (npr. policijski zapisniki, obdolžilni predlogi, uradne izjave prič)?

◦ Ali je sodišče kršilo pravico do poštenega postopka (22. člen URS, 6. člen EKČP) in načelo proste presoje dokazov (8. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP), ko je v sodbi navedlo, da bi morala toženka "poiskati zdravljenje," čeprav izvedenci tega niso ugotovili, hkrati pa je prezrlo strokovno mnenje psihiatra Dušana Žagarja, ki potrjuje primernost toženke za vzgojo in varstvo?

◦ Ali je sodišče kršilo pravico do poštenega sojenja in pravico do družinskega življenja, ko pri omejitvi stikov ni upoštevalo uradnih dokazov o ogroženosti otroka, ki jih je ugotovila policija in jih potrjujejo pričevanja, temveč je to prezrlo ter omejitev utemeljilo le na podlagi izvedenskih mnenj, ki dejstva o ogrožanju prezrejo ali minimizirajo oz. se z njimi niti ne ukvarjajo?

◦ Ali je sodišče kršilo pravico do poštenega sojenja (6. člen EKČP), ko je zavrnilo utemeljen dokazni predlog stranke, da se psihološki testi in drugi strokovni podatki, na katerih temelji izvedensko mnenje, posredujejo drugemu strokovnjaku iste stroke v pregled in neodvisno oceno, z obrazložitvijo, da "izvedensko mnenje ne sme pošiljati strankam" ali da so psihološki testi tajni material, ki ga izvedenec ni dolžan pošiljati drugemu strokovnjaku"?

◦ Ali sme sodišče otroka zaupati staršu, ki je bil dokazano vinjen, ko je vozil otroka, in se pri tem opreti na izvedensko mnenje, ki tega dogodka ne obravnava, ter omejiti pravico drugega starša do postavljanja vprašanj izvedencem?

◦ Ali mora sodišče slediti mnenjem izvedencev ali uradnim dokazom o ogrožanju otroka (npr. policijski zapisniki, obdolžilni predlogi, uradne izjave prič)?

◦ Ali lahko sodišče, brez novih okoliščin ali dokazov o ogroženosti otroka, upravičeno sprejme odločbo, ki praktično preprečuje vsak neposredni stik matere z otrokom, če je predhodno v sklepu z dne 30. 9. 2024 ugotovilo, da iz spisa izhaja, da toženka v dejanski skrbi za sina zanj ni bila ogrožajoča?

◦ Ali in v kakšnem obsegu mora biti obrazložena sodna odločba, s katero se omejijo stiki med staršem in otrokom, da bi bila skladna z zahtevami 8. člena EKČP in 53. členom URS?

◦ Ali je pravno dopustno, da sodišče določi tako strogo in drastično omejitev stikov (dvakrat na mesec po 15 minut) brez obrazložitve sorazmernosti in brez novih okoliščin, če je ugotovljeno, da otrok pri stiku z materjo ni ogrožen?

◦ Ali sodišče krši pravico do poštenega sojenja (6. člen EKČP), če zavrne utemeljen dokazni predlog stranke, da se psihološki testi in drugi strokovni podatki, na katerih temelji izvedensko mnenje, posredujejo drugemu strokovnjaku iste stroke v pregled in neodvisno oceno, z obrazložitvijo, da "izvedensko mnenje že daje dovolj jasne odgovore" ali da "psihološki testi ne smejo zapustiti spisa zaradi varovanja testnega materiala"?

◦ Ali sodišče krši pravico do poštenega sojenja in pravico do družinskega življenja, če prezre uradne dokaze, ne upošteva izvedenskih mnenj, zavrne predloge za neodvisno preverjanje dokazov in omeji stike z otrokom brez ustrezne obrazložitve?

5. Toženka je 29. 12. 2025 na Vrhovno sodišče naslovila še vlogo, v kateri je navajala, da popravlja predhodno vložen predlog. Vrhovno sodišče pojasnjuje, da takšne dopolnitve predloga, vložene po izteku roka, ki ga določa prvi odstavek 367. člena ZPP, ni mogoče upoštevati.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena ZPP, niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.