TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 487/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

preživnina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je določilo obveznost preživljanja otrok, zavrnilo zahtevek za plačilo preživnine za obdobje od 25. 5. 2022 do 21. 3. 2025 in odločilo, da vsak udeleženec krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo.

3. Predlagateljica predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

1. "Ali je materialnopravno pravilno in skladno z določbo 196. člena Družinskega zakonika (DZ) stališče prvostopenjskega in drugostopenjskega sodišča, da ni potrebno določiti mesečnih zneskov preživnine za vsakega otroka tudi za čas od vložitve predloga do izdaje sklepa sodišča, s katerim je odločeno o preživnini za otroka?

2. Ali je bila v konkretnem primeru v postopku na prvi stopnji storjena bistvena kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in predlagateljici kršena pravica do obrazložene sodne odločbe, ki jo zagotavljata 22. člen Ustave RS in 6. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), s tem, ko sodišče ne navede konkretno, kakšne so bile v času od vložitve predloga do izdaje sklepa mesečne potrebe otrok, kakšno je bilo razmerje preživninskih možnosti obeh staršev, koliko bi nasprotni udeleženec moral plačati, koliko je dejansko že plačal in koliko bi morebiti še moral plačati?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločilo je soglasno v uvodoma navedeni sestavi senata (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 410/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

plačilo uporabnine - neupravičena pridobitev - uporaba solastne nepremičnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da sta toženki dolžni tožniku nerazdelno plačati uporabnino v skupnem znesku 83.250,00 EUR z zahtevanimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od posameznih zneskov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

"- Ali je sodišče prve stopnje s tem, ko je ugotovilo, da hiša ni primerna za bivanje, ne da bi katera koli stranka o tem navajala ali izpovedala, zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 15. točke 2. odstavka 339. člena ZPP in ali je višje sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. in 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP in kršilo ustavne pravice tožnika do izjave oziroma do kontradiktornega postopka ter pravico do pravnega sredstva, s tem, ko ni odgovorilo na pritožbene navedbe tožnika?

- Ali je pravilno stališče sodišča, da toženki nista obogateni, ker hiše nista uporabljali?

- Ali je pravilno stališče sodišča, da je tožnik privolil v svoje prikrajšanje?

- Ali je sodišče prve stopnje s tem, ko se ni opredelilo do dopisovanja med strankami, ki je opisano v 7. alinei 6. točke te vloge, zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena ZPP in ali je tudi višje sodišče zagrešilo enako kršitev, ker se ni opredelilo do navedb tožnika v pritožbi?

- Ali je sodišče pravilno uporabilo načela izravnalne pravičnosti, mirnega reševanja sporov ter vestnega in poštenega izvrševanja pravic?"

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 16/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - postopek za prenehanje skrbništva - zavrnitev predloga

1. Pred Okrajnim sodiščem v Domžalah je bil vložen predlog za prenehanje skrbništva in menjavo skrbnika.

2. Nasprotni udeleženec je podal predlog za določitev drugega pristojnega sodišča na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1). Navaja obširne razloge o več domnevno nezakonitih sodnih postopkih iz preteklosti, kršitvi človekovih in postopkovnih pravic ter nepravilnostih v postopku odločanja dodelitve brezplačne pravne pomoči. Opisuje, da je sposoben samostojnega nastopanja v sodnih postopkih, tudi za vložitev izrednih pravnih sredstev. Zaradi vseh nepravilnosti predlaga prenos pristojnosti izven okraja pristojnosti višjih sodišč v Ljubljani, Kopru in Celju oziroma zagotovitev mednarodnega sodišča.

4. Skladno s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge v smislu citirane zakonske določbe spada zahteva po nepristranskosti sodišča, v povezavi z zunanjim videzom nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Udeleženec v predlogu ne navede okoliščin, ki bi jih bilo mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge". Njegove navedbe odražajo predvsem nestrinjanje z načinom vodenja predhodnih sodnih postopkov, ki so že pravnomočno zaključeni. Odpravi očitanih nepravilnosti so namenjeni drugi pravni instituti, predvsem redna in izredna pravna sredstva v teh postopkih.

Nasprotni udeleženec tudi ne konkretizira, zakaj in kako naj bi sodni postopki na drugih sodiščih vplivali na odločanje v konkretnem primeru.

6. Prenosa pristojnosti udeleženec prav tako ne more doseči s posplošenimi navedbami o domnevni pristranskosti razpravljajoče sodnice (da ravna samovoljno, nestrokovno, je zlobna in vodi dolgotrajne inkvizicijske postopke). Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da je dvom o nepristranskosti sodnika (sodnikov) razlog za izločitev oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za nujno delegacijo. Ne more pa biti "drug tehten razlog" za prenos pristojnosti v pomenu 67. člena ZPP.

Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

Sklepi VSRS I R 218/2024 s 15. 1. 2025, I R 25/2025 in I R 31/2025 oba z 12. 3. 2025.

Sklepi VSRS I R 78/2018 z 28. 6. 2018, I R 51/2022 z 18. 5. 2022 in I R 16/2025 z 12. 3. 2025.

Sklepi VSRS I R 58/2006 s 15. 6. 2006, I R 89/2018 z 21. 6. 2018, I R 126/2025 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 483/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

zamudna sodba - poziv na popravo tožbe - pridobitev lastninske pravice na nepremičnini - odpravljiva nesklepčnost - evidentiranje nepremičnin - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je vložil tožbo za ugotovitev lastninske pravice na stanovanjski stavbi in lesenem nadstrešku.

2. Sodišče prve stopnje je vročilo tožbo tožencu, ki pa nanjo ni obrazloženo odgovoril. Nato je tožnika pozvalo k dopolnitvi oziroma popravi tožbe. Tako popravljeno tožbo je ponovno vročilo tožencu, ki je nanjo odgovoril. Po izvedbi dokaznega postopka je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

- "Ali sme sodišče isto tožbo dvakrat (ali večkrat) vročati toženi stranki v odgovor, vsakokrat s pozivom, v katerem je tožena stranka opozorjena na posledice iz 1. odstavka 318. člena ZPP, četudi tožena stranka ob prvi vročitvi tožbe nanjo ni odgovorila?

- Ali je ZPP pravna podlaga za izvedbo dokaznega postopka v pravdi, če tožena stranka ne odgovori na tožbo, ki ji je bila pravilno vročena v odgovor?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 245/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - videz nepristranskosti - zaposlitev pravdne stranke na na pristojnem sodišču - sodniški pomočnik - zavrnitev predloga

Okoliščina, da je ena od strank zaposlena na sodišču, ki posluje v isti stavbi, kot sodišče, ki odloča o zadevi, sama po sebi prenosa pristojnosti ne utemeljuje. To zlasti velja, kadar gre za večje sodišče, kjer so stiki med zaposlenimi ohlapnejši ali pa jih v določenem segmentu sploh ni.

1. Pred Okrožnim sodiščem v A. poteka pravdni postopek zaradi ugotovitve zakonite dedne pravice.

2. Okrožno sodišče v A. predlaga Vrhovnemu sodišču, da skladno s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da je tožnica od 1. 3. 2016 zaposlena na Okrajnem sodišču v A.. Opravlja delo samostojne sodniške pomočnice na izvršilnem oddelku. Okrožno in Okrajno sodišče v A. poslujeta v isti stavbi. Gre za manjša in povezana kolektiva, kjer se sodniki in javni uslužbenci izvršilnega oddelka na hodniku vsakodnevno srečujejo, pogovarjajo, skupaj se udeležujejo izobraževanj in družijo na družabnih dogodkih oziroma raznih praznovanjih.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Mednje v smislu navedene zakonske določbe štejemo tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Okrajno sodišče v A. s 43 zaposlenimi in 10 sodniki in Okrožno sodišče v A. s 56 zaposlenimi in 13 sodniki, ne sodita med manjši sodišči v državi. Res se nahajata v isti stavbi, vendar je organizacijska povezava omejena predvsem na področje sodne uprave, pri sojenju pa sta sodišči samostojni in neodvisni. Čeprav se tožnica, ki je sodniška pomočnica na Okrajnem sodišču v A., kdaj srečuje s sodniki Okrožnega sodišča v A., ni verjetno, da bi bila prav z vsemi tesno, prijateljsko povezana. Če takšna povezava s katerim od sodnikov vendarle obstaja, je zagotavljanju nepristranskosti namenjen institut izločitve sodnika (70. člen ZPP) oziroma primerna organizacija dela. To so očitno uspeli zagotoviti na Okrajnem sodišču v A., pred katerim se vodi zapuščinski postopek, v katerem je bila tožnica napotena na vložitev obravnavane tožbe.

6. Okoliščin, ki bi kazale na kršitev objektivne nepristranskosti sodišča ni. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 125/2025-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-15

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za začasno odredbo - začasna odredba do odločitve o reviziji - zavrženje predloga za izdajo začasne odredbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Iz prvega odstavka 84. člena ZUS-1 je razvidno, da vložena revizija ne zadrži izvršitve pravnomočne sodbe, zoper katero je bila vložena. Izjema je predvidena v drugem odstavku navedenega člena, skladno s katerim lahko Vrhovno sodišče na zahtevo revidenta izda začasno odredbo do odločitve o reviziji zaradi razlogov iz drugega odstavka 32. člena ZUS-1. Iz navedenih določb izhaja, da je o predlogu za izdajo začasne odredbe mogoče odločiti le do odločitve o reviziji. Ker je Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi zavrnilo predlog za njeno dopustitev, ni izpolnjen pogoj za vsebinsko odločanje o začasni odredbi. Predlog je zato zavrglo.

I. Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

II. Predlog za izdajo začasne odredbe se zavrže.

1. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

2. Druga stranka z interesom (v nadaljevanju predlagateljica) je skupaj s predlogom za dopustitev revizije zahtevala tudi izdajo začasne odredbe.

3. Iz prvega odstavka 84. člena ZUS-1 je razvidno, da vložena revizija ne zadrži izvršitve pravnomočne sodbe, zoper katero je bila vložena. Izjema je predvidena v drugem odstavku navedenega člena, skladno s katerim lahko Vrhovno sodišče na zahtevo revidenta izda začasno odredbo do odločitve o reviziji zaradi razlogov iz drugega odstavka 32. člena ZUS-1.

4. Iz navedenih določb izhaja, da je o predlogu za izdajo začasne odredbe mogoče odločiti le do odločitve o reviziji. Ker je Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi zavrnilo predlog za njeno dopustitev, ni izpolnjen pogoj za vsebinsko odločanje o začasni odredbi. Predlog je zato zavrglo.

5. Predlagateljica s predlogom za dopustitev revizije in predlogom za izdajo začasne odredbe ni uspela, zato stroške, ki so ji v zvezi s tem nastali, nosi sama (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22/1, 32/2, 84/1, 84/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 38/2023-7, enako tudi VSRS Sklep X DoR 41/2023-7, VSRS Sklep X DoR 39/2023-7
VSRS Sklep II DoR 9/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnik predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo.

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V skladu z določbo 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo zavrže.

4. Dolžnik predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 2/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

merilo skrajne skrbnosti - standard obrazloženosti - padec na poledenelem cestišču - odgovornost za škodo, ki nastane pri opravljanju splošne koristne dejavnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik se je poškodoval ob padcu z mopeda na poledenelem delu cestišča. Od toženke, pri kateri ima vzdrževalka ceste zavarovano svojo odgovornost, je zahteval odškodnino za povzročeno škodo. Zatrjeval je, da zavarovanka ni poskrbela za posipavanje ceste, čeprav so vremenske razmere to zahtevale.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo zahtevku. Ugotovilo je, da posipavanje ni bilo opravljeno dovolj pogosto, prav preventivni posip pa bi lahko preprečil nastanek poledice. Zavrnilo je toženkin ugovor soprispevka oškodovanca, saj izvedeni dokazi niso potrdili trditev o tem, da naj bi slednji vozil z neprilagojeno hitrostjo in bil neprimerno opremljen.

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženke. Pritrdilo je odločitvi o temelju odgovornosti, prisojeno odškodnino pa znižalo za znesek odbitne franšize.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Ali je odločitev nižjih sodišč, da je v predmetni zadevi podana krivdna odgovornost zavarovanca tožene stranke kot izvajalca javne službe, materialnopravno pravilna?

2. Ali obrazložitev izpodbijane sodbe sodišča druge stopnje (in prve stopnje) glede obstoja odgovornosti zavarovanca tožene stranke zadostuje standardu obrazložene sodne odločbe?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 476/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

postulacijska sposobnost - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

1. Dolžnik je 15. 12. 2025 na Vrhovno sodišče poslal vlogo naslovljeno kot Zahteva in vloga za varstvo zakonitosti in sodno varstvo zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru I Ip 706/2025 z dne 5. 11. 2025.

2. S citiranim sklepom je sodišče druge stopnje zavrnilo pritožbo dolžnika in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se bo o zahtevku in stroških upnika odločalo v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Slovenski Bistrici.

3. Dolžnik v vlogi navaja razloge zaradi katerih meni, da je odločitev sodišča druge stopnje nepravilna in neobrazložena.

4. Glede na vsebino vloge in v Zakonu o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) predpisana izredna pravna sredstva, je Vrhovno sodišče predlagateljevo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

6. V izvršilnem postopku je dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek, zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi (prvi odstavek 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ).

7. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP).

8. V obravnavanem primeru je predlog za dopustitev revizije vložil dolžnik sam, ki pa ni niti navedel niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

9. Izpodbijani sklep tudi ni sklep iz prvega odstavka 10. člena ZIZ, saj z njim ni bilo pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se mu ugodi.

10. Vrhovno sodišče je zato dolžnikov predlog zavrglo (377. člen v zvezi s 367.č členom ZPP in prvim odstavkom 10. člena ZIZ). Senat, naveden v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.