TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 17/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je tožnik sodnik sodišča, pred katerim teče postopek je take narave, da bi lahko bilo ogroženo zaupanje udeležencev postopka v nepristranskost sojenja v tej zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije ter zato pomeni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču na Ptuju vložil tožbo zaradi plačila odškodnine.

2. Skupaj s tožbo je predlagal delegacijo pristojnosti. Navaja, da opravlja funkcijo okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču na Ptuju in so s tem podani tehtni razlogi, da Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo pristojno sodišče.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu citirane zakonske določbe spada zahteva po nepristranskosti sodišča, v povezavi z zunanjim videzom nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča do udeležencev postopka in do javnosti.

Zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča je skladno s sodno prakso okrnjena, če bi odločanje pred tem sodiščem v očeh zunanjega opazovalca vrglo senco dvoma, ali je sojenje v takšnem položaju lahko nepristransko.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je okoliščina, da je tožnik sodnik sodišča, pred katerim teče postopek, take narave, da bi lahko bilo ogroženo zaupanje udeležencev postopka v nepristranskost sojenja v tej zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije ter zato pomeni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

6. Predlogu je zato ugodilo in sklenilo, da pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na Okrožno sodišče v Ljubljani, ki je splošno krajevno pristojno za toženo stranko.

Betetto N.: Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 1. knjiga, Založba Uradni list in GV Založba, Ljubljana, 2005, stran 291.

Glej npr. sklep Vrhovnega sodišča RS I R 160/2022 s 7. 12. 2022.

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča RS I R 162/2024 z 2. 10. 2024, I R 136/2024 s 14. 8. 2024 in I R 239/2023 z 20. 12. 2023.

Primerjaj sklep Vrhovnega sodišča RS I R 8/2017 s 26. 1. 2027.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 66/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-11

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

plačilo za dejansko delo - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožnik upravičen do plačila razlike plače iz naslova plačila po dejanskem delu.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožnik upravičen do plačila razlike plače iz naslova plačila po dejanskem delu.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženka dolžna tožniku za čas od 1. 10. 2016 do 30. 11. 2018 plačati razliko plače med plačo za 42. plačni razred skupaj z vsemi pripadajočimi dodatki ter plačo za 41. plačni razred, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov, ki tečejo od določenih datumov glede razlik po posameznih obdobjih, do plačila (I. točka izreka). Zavrnilo je tožnikov višji zahtevek (II. točka izreka) in odločilo, da je toženka dolžna tožniku povrniti stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in izpodbijani del sodbe sodišče prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo, da je tožnik dolžan toženki povrniti stroške postopka pred sodišči prve in druge stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanje, ali je tožnik v okoliščinah konkretnega primera upravičen do plačila razlike plače iz naslova plačila po dejanskem delu.

5. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni. Zato je revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 21/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-11

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

javni uslužbenci - sindikalni zaupnik - ocena delovne uspešnosti - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke z dne 28. 4. 2021. Toženki je naložilo, da tožniku v roku 30 dni od pravnomočnosti sodbe za obdobje od 1. 7. 2020 do 31. 12. 2020 izdela oceno redne delovne uspešnosti in mu na podlagi tako izdelane ocene prizna vse pripadajoče pravice. Odločilo je tudi, da je toženka dolžna tožniku v roku 15 dni plačati stroške postopka v znesku 898,54 EUR, v primeru zamude pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da stranki krijeta vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanja:

- ali je toženka dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti za tožnika, ki je sindikalni zaupnik;

- ali sta sodišči nižje stopnje zagrešili kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in tudi po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP s tem, ko nista navedli razlogov, zaradi katerih sta zavrnili ugovor toženke, da ne more izvesti ocenjevanja redne delovne uspešnosti za tožnika v skladu z veljavnimi predpisi.

5. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 19/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

subvencija tržne najemnine - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo glede upravičenosti tožnice do subvencioniranja tržne najemnine tudi po 1. 7. 2022.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo glede upravičenosti tožnice do subvencioniranja tržne najemnine tudi po 1. 7. 2022.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženke z dne 20. 12. 2013 in 30. 5. 2023 (I. točka izreka). Zavrnilo je zahtevek za odpravo odločb toženke z dne 21. 4. 2023 in 12. 1. 2023 (II. točka izreka) in zavrglo tožbo v delu, da se odpravita odločbi toženke z dne 21. 4. 2023 in 25. 1. 2023 (III. točka izreka). Toženki je naložilo, da mora za tožnico na račun sodišča povrniti stroške postopka (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke, ugodilo je pritožbi tožnice glede odločitve o stroških, v preostalem delu pa je potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije sprašuje, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo glede upravičenosti tožnice do subvencioniranja tržne najemnine tudi po 1. 7. 2022 (42. člen ZUPJS v povezavi s 121.a členom SZ-1).

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakon o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 67/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-17

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost stranke - zavrženje pritožbe

Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo pritožbo, ki jo je tožnik vložil zoper sklep istega sodišča I U 1456/2024-12 z dne 26. 11. 2024. V obrazložitvi sklepa je navedlo, da pritožba ni dovoljena, ker je vložena po neupravičeni osebi, saj tožnik nima opravljenega pravniškega državnega izpita.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je zoper ta sklep z dne 6. 2. 2025 ponovno sam vložil pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

5. Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, torej z zavrženjem pritožbe, je bil pritožnik seznanjen že v pravnem pouku sklepa I U 1456/2014-12 z dne 26. 11. 2014 kot tudi v pravnem pouku sedaj izpodbijanega sklepa. Kljub temu je predmetno pritožbo vložil sam.

6. Upravno sodišče je v izpodbijanem sklepu pojasnilo, da je pri Ministrstvu za pravosodje kot upravljavcu uradne evidence preverilo, ali ima pritožnik opravljen pravniški državni izpit, in ugotovilo, da slednji ni evidentiran v evidenci oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom. Pritožnik niti v obravnavani pritožbi ne zatrjuje, da ima opravljen zahtevani izpit. Vrhovno sodišče ga glede na navedeno ni pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje zahtevanega pogoja iz drugega odstavka 22. člena ZUS-1.

7. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 76/2018, I Up 204/2022 , I Up 12/2023 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 9/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-08

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - nepopoln predlog - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - okoliščine, ki kažejo na pomembnost pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V predlogu morajo biti razvidne okoliščine, ki kažejo, da odgovor na predlagano pravno vprašanje ni pomemben le z vidika predlagateljevega interesa za izid postopka v konkretni zadevi, ampak je potreben zaradi koristi pravnega reda kot celote, torej za pravno varnost, enotno uporabo prava ali razvoj prava preko sodne prakse.

1. Sodišče prve stopnje je z uvodoma navedeno sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo pripadajočega zneska z zakonskimi zamudnimi obrestmi vsakega izmed tožencev. Z uvodoma navedenim sklepom pa je odločilo, da mora tožeča stranka tožencem, ki jih je zastopal pooblaščenec A. A., plačati skupno 28.539,77 EUR stroškov postopka, 21. toženki pa plačati 3.951,63 EUR stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijana sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

5. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katerega naj bi odločitev odstopala oziroma neenotnost sodne prakse. V nasprotnem primeru revizijsko sodišče predlog zavrže (šesti odstavek 367.b člena ZPP)

6. V predlogu morajo biti razvidne okoliščine, ki kažejo, da odgovor na predlagano pravno vprašanje ni pomemben le z vidika predlagateljevega interesa za izid postopka v konkretni zadevi, ampak je potreben zaradi koristi pravnega reda kot celote, torej za pravno varnost, enotno uporabo prava ali razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP).

Predlagatelj ni podal nobenih navedb o okoliščinah, ki kažejo na splošno pomembnost vprašanj, katerih dopustitev je predlagal.

7. Ker predlagatelj v predlogu ni izpolnil formalnih predpostavk za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP njegov predlog zavrglo.

8. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Prim. sklep VSRS X DoR 111/2023-9 z dne 11. 10. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 23/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-08

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - spor majhne vrednosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožbeni zahtevek se nanaša na denarno terjatev v višini 2.800,21 EUR, zato gre za spor majhne vrednosti. Osmi odstavek 458. člena ZPP izrecno določa, da v sporih majhne vrednosti ni revizije.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje v III. in IV. točki izreka. Zavrnilo je stališče tožeče stranke, da je tožena stranka pri izvajanju kurirske storitve ravnala s hudo malomarnostjo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. V konkretni zadevi se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev v višini 2.800,21 EUR, zato gre za spor majhne vrednosti (prvi odstavek 443. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Osmi odstavek 458. člena ZPP izrecno določa, da v sporih majhne vrednosti ni revizije.

5. Ker v postopkih v sporih majhne vrednosti ni revizije, je ni mogoče dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Predlog tako ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako stališče je zavzeto v zadevah VSRS II DoR 246/2023 z dne 19. 7. 2023 in II DoR 309/2024 z dne 16. 10. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 443, 443/1, 458, 458/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 464/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

darilna pogodba - skupno premoženje - nedopustna podlaga - nedopusten nagib - oškodovanje upnikov - namen pogodbenih strank - ničnost pogodbe - kavza pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti darilne pogodbe med prvo toženko in drugim tožencem, razveljavitev zemljiškoknjižnega dovolila, ugotovitev neveljavnosti vknjižbe lastninske pravice na ime drugega toženca na nepremičninah, ki so bile predmet darilne pogodbe, ter za vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja tako, da se izbriše vknjižba lastninske pravice v korist drugega toženca in znova vpiše lastninska pravica v korist prve toženke z deležem do 1/2.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanju: "Ali je podlaga nedopustna in v nasprotju z moralnimi načeli ter v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja, če tožena stranka, ki ve, da ima tožeča stranka visoko denarno terjatev do nje, podari svoje edino premoženje, tretjemu, zaradi česar tožeča stranka ne bo mogla priti do poplačila in zaradi česar to premoženje ne more biti več predmet delitve njunega skupnega v zakonski zvezi pridobljenega premoženja?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 470/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

zavarovalna pogodba - izključitvena klavzula - poškodba na delu - ugovor pasivne legitimacije - načelo kontradiktornosti - razlaga pogodbe - nejasno pogodbeno določilo - sporne določbe pogodbe - skupni namen pogodbenih strank - jezikovna razlaga - zavrnitev dokaznega predloga z zaslišanjem prič - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je s tožbo od prve toženke (zavarovalnice) in druge toženke (delodajalca) zahteval plačilo nepremoženjske škode, ki mu je nastala zaradi poškodbe na delu. Sodišče prve stopnje z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi v celoti utemeljen. Odločanje o višini zahtevka in o stroških postopka je pridržalo za končno odločbo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi obeh toženk in potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

3. Prva toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanju: "Ali je sodišče s tem, ko ni izvedlo zaslišanja predlaganih prič, bistveno kršilo določbe Zakona o pravdnem postopku, kar je vplivalo na zakonitost in pravilnost sodbe?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.