VSRS Sklep X DoR 149/2025-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-28

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Andrej Kmecl

CESTE IN CESTNI PROMET - CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI SPOR

občinska javna cesta - kategorije - javna kategorizirana pot - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali je pravilno stališče sodišča, da je v primeru, da je cesta kategorizirana kot občinska javna cesta določene kategorije (v konkretnem primeru kot mestna oziroma lokalna cesta), pogoj za razlastitev, da izpolnjuje merila za kategorizacijo ceste te kategorije (tj. mestne oziroma lokalne ceste), in ni relevantno, ali izpolnjuje merila za kategorizacijo nižje kategorije cest (v konkretnem primeru javne poti)?

Ali je pravilno stališče sodišča, da je v primeru, da je cesta kategorizirana kot občinska javna cesta določene kategorije (v konkretnem primeru kot mestna oziroma lokalna cesta), pogoj za razlastitev, da izpolnjuje merila za kategorizacijo ceste te kategorije (tj. mestne oziroma lokalne ceste), in ni relevantno, ali izpolnjuje merila za kategorizacijo nižje kategorije cest (v konkretnem primeru javne poti)?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper odločbo Upravne enote Ljubljana, št. 352‑81/2016‑103 z dne 25. 1. 2023, s katero je ta zavrnila zahtevo tožeče stranke za razlastitev nepremičnin št. 36/3-del in 36/4, obe k. o. ..., v lasti stranke z interesom kot razlastitvene zavezanke, odločila, da se pri navedenih nepremičninah iz zemljiške knjige izbriše zaznamba razlastitvenega postopka ter da bo o stroških postopka upravni organ odločil s posebnim sklepom (I. točka izreka izpodbijane sodbe). Zavrnilo je tudi stroškovni zahtevek tožeče stranke (II. točka izreka izpodbijane sodbe). Tožeči stranki je naložilo povrnitev stroškov postopka stranki z interesom v višini 405,20 EUR, v presežku pa je zahtevek za povrnitev stroškov stranke z interesom zavrnilo (III. točka izreka izpodbijane sodbe).

2. Iz razlogov izpodbijane sodbe izhaja, da je Upravno sodišče pritrdilo stališču toženke, da je bila v obravnavanem primeru (v času izdaje izpodbijane odločbe) izkazana abstraktna javna korist,

ne pa tudi konkretna javna korist. V zvezi z izkazanostjo konkretne javne koristi je Upravno sodišče poudarilo, da se je prvostopenjski organ pri svoji presoji oprl na rezultate ugotovitvenega postopka, ki ga je vodil v skladu z napotili iz sodbe I U 291/2018 z dne 17. 12. 2019,

ter na ugotovitev izvedenca, da kategorizacija ceste kot javne ceste ni možna. Poudarilo je, da je v obravnavanem primeru relevantno le, ali obstoječa cesta izpolnjuje pogoje za kategorizacijo javne ceste ter pritrdilo stališču toženke, da posledično ni relevantno, pod kakšnimi pogoji bi bila kategorizacija možna ter da bi moralo biti razvidno, v nasprotju s katerimi pravili cestnega prometa poteka promet. Upravno sodišče je sprejelo stališče, da iz določb Uredbe o merilih za kategorizacijo javnih cest (v nadaljevanju Uredba) ne izhaja pogoj odvijanja prometa v skladu s pravili cestnega prometa per se, vendar je v 2. členu izpostavljeno, da kategorija javne ceste določa funkcijo javne ceste, ki jo ima za prometno povezovanje v določenem prostoru (v nadaljnjem besedilu: povezovalna funkcija ceste), ter njene tehnične in druge lastnosti, ki omogočajo hitro, varno in za okolje čim manj obremenjujoče odvijanje prometa v tem prostoru (v nadaljnjem besedilu prometnotehnične lastnosti ceste). Iz zadnjega dela te določbe se torej po presoji Upravnega sodišča da sklepati, da mora vsaka javna cesta zagotoviti vse pogoje, da se promet odvija (tudi) varno, torej v skladu s pravili cestnega prometa, ki so namenjena ravno temu, tj. urejanju prometa, da poteka nemoteno in varno za vse udeležence. Poudarilo je, da je torej treba ugotoviti, ali obravnavana cesta zagotavlja prometnotehnične lastnosti, ki jih Uredba zahteva, glede na dejansko prometno funkcijo, varnost, obremenitev. Presodilo je, da obravnavana cesta teh pogojev ne izpolnjuje. S tem, ko izvedenec ni podal mnenja, ali obravnavana cesta izpolnjuje pogoje za javno pot, po presoji Upravnega sodišča ni bilo nepopolno ugotovljeno dejansko stanje. Ker je (bila) obravnavana cesta kategorizirana kot mestna oziroma lokalna, bi morala po presoji Upravnega sodišča izpolnjevati merila za kategorizacijo mestne oziroma lokalne ceste in ne javne poti.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 in Vrhovnemu sodišču predlagala, naj dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi treh pomembnih pravnih vprašanj.

4. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je presodilo, da je glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1, zato je predlogu za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Gre za vprašanje pravilne razlage pogojev za poenostavljeni razlastitveni postopek po 19. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (v nadaljevanju ZJC-B). Glede ustavne nedopustnosti kategorizacij javnih cest, ki potekajo po zasebnih zemljiščih obstoji obširna in ustaljena ustavnosodna praksa Ustavnega sodišča.

O vprašanjih izpolnjevanja pogojev za naknadno razlastitev teh zemljišč je Vrhovno sodišče že sprejelo stališče v sklepu X Ips 11/2022 z dne 13. 7. 2022. Ker je predlagateljica izkazala neenotnost sodne prakse Upravnega sodišča v zvezi s predlaganim vprašanjem (prim. s sodbo I U 730/2021-55 z dne 21. 12. 2023), sodne prakse Vrhovnega sodišča o tem konkretnem vprašanju pa še ni, bo Vrhovno sodišče z odgovorom na zastavljeno vprašanje lahko nadgradilo že sprejeta stališča. Ker je odvzem lastninske pravice dopusten le v javno korist in le pod pogoji, ki jih določa zakon (69. člen Ustave), je odgovor na zastavljeno vprašanje pomemben za zagotovitev pravne varnosti in razvoj sodne prakse.

7. V preostalem delu Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj za to niso izpolnjeni zakonski pogoji.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

V odloku o kategorizaciji občinskih cest je bila namreč kot mestna cesta ali krajevna cesta kategorizirana tudi Kovinarka ulica, od Litostrojske ceste do Drabosnjakove ulice.

Skladno z napotilom bi bil javni interes za razlastitev predmetnih zemljišč izkazan le, če je na teh zemljiščih mogoča kategorizacija po definiciji mestne ali krajevne ceste, tj. cesta, ki jo je po merilih (glede na takrat veljavni) 125. člen Zakon o cestah (v nadaljevanju ZCes-1) po Uredbi o merilih za kategorizacijo javnih cest (v nadaljevanju Uredba) mogoče kategorizirati kot tako.

Glej npr. 8. točko obrazložitve odločbe Ustavnega sodišča U-I-27/19 z dne 9. 9. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.