VSRS Sklep II DoR 96/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

tožba na ugotovitev obstoja in obsega skupnega premoženja - delitev skupnega premoženja zakoncev - posebno premoženje zakonca - javna listina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da v skupno premoženje pravdnih strank spada stanovanje na naslovu... in pomožni prostor na istem naslovu, z deležem pravdnih strank vsakega do 1/2 od celote. Toženki je naložilo, da izstavi zemljiškoknjižno listino, na podlagi katere se bo tožnik vknjižil kot lastnik do 1/2 na teh nepremičninah. Zavrnilo je toženkin tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi na ugotovitev, da v skupno premoženje pravdnih strank spadajo denarna sredstva v znesku 82.000 EUR, pri čemer delež vsake pravdne stranke znaša 1/2, in da je tožnik toženki dolžan plačati 41.000 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Toženki je naložilo, da tožniku povrne stroške pravdnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"A. Ali je kršena pravica do obrazložene sodne odločbe, ker je višje sodišče pritožbene očitke tožeče stranke glede bistvenih kršitev določb pravdnega postopka po 14. in 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP zavrnilo zgolj pavšalno, ne da bi svojo odločitev obrazložilo oziroma ne da bi se do navedb tožeče stranke konkretneje opredelilo?

B. Ali sta prvo in drugostopenjsko sodišče s tem, ko sta v ključnih delih utemeljevali sodbi s sklicevanjem na vsebino listin oziroma zapisnikov, ki dejansko nimajo v sodbi navedene vsebine, zagrešili kršitev 22. in 25. člena Ustave ter absolutno bistveno kršitev iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

C. Ali sta prvo in drugostopenjsko sodišče s tem, ko sta v ključnih delih utemeljevali sodbi s sklicevanjem na vsebino izjave priče, ki je neskladna z drugimi dokazi v postopku, ne da bi pri tem odločali na podlagi vestne in skrbne presoje vsakega dokaza posebej in vseh dokazov skupaj, zagrešili kršitev 22. in 25. člena Ustave ter absolutno bistveno kršitev iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

D. Ali dejstvo odmerjene dohodnine enega od bivših zakoncev v davčnem postopku zadošča za ugotovitev skupnega premoženja v višini od ugotovljene davčne osnove v davčnem postopku v smislu 67. člena Družinskega zakonika (DZ)?

E. Ali sme sodišče v nasprotju z 1. odstavkom 224. člena ZPP, ki določa, da listina, ki jo v predpisani obliki izda državni organ v mejah svoje pristojnosti, dokazuje resničnost tistega, kar se v njej potrjuje ali določa, svojo odločitev opreti na izjavo priče, ki je nasprotna temu, kar piše v javni listini?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.