VSRS Sklep II DoR 141/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

zaupanje mladoletnih otrok v varstvo in vzgojo - skupno varstvo in vzgoja otroka - skupno starševstvo - določitev stikov - največja korist otroka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se mladoletni sin udeležencev postopka zaupa v skupno varstvo in vzgojo staršema (I. točka izreka) in za naslov stalnega prebivališča mladoletnega A. A. določilo naslov matere, kamor se vroča tudi pošta (II. točka izreka). V III. točki izreka je določilo način izvrševanja skupnega starševstva, in sicer tako, da A. A. preživi z očetom: vsak drugi vikend od petka, ko ga oče po 14. uri prevzame v vrtcu do nedelje do 18. ure, ko ga odda materi v kraju Gradac; v tednu, ko ni vikend stika, vsak torek in četrtek, ga oče po 14. uri prevzame v vrtcu in ga isti dan do 18. ure odda materi v kraju Gradac; v tednu, ko sledi vikend stik, ob sredah, ga oče prevzame v vrtcu po 14. uri in ga isti dan do 18. ure odda materi v kraju Gradac; med poletnimi šolskimi počitnicami v letu 2024 nepretrgoma štiri dni v juliju in štiri dni v avgustu, v letu 2025 in naslednja leta pa nepretrgoma po en teden, vsakič s prevzemom od matere v kraju Gradac prvi dan stika ob 14.30 uri in z oddajo materi konec stika do 18.00 ure v kraju Gradac; praznike in počitnice med šolskim letom preživlja izmenjaje pri vsakem od staršev. V IV. točki izreka je določena preživnina, ki jo mora predlagatelj plačevati nasprotni udeleženki v višini 180 EUR mesečno. Zapadle preživninske obroke od 26. 1. 2023 do 29. 2. 2024 je predlagatelj dolžan plačati nasprotni udeleženki v 15 dneh skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (V. točka izreka). Kar je predlagatelj zahteval več ali drugače je sodišče zavrnilo (VI. točka izreka), prav tako je zavrnilo nasprotni predlog nasprotne udeleženke, kar je zahtevala več ali drugače (VII. točka izreka). Sklenilo je, da udeleženca trpita vsak svoje stroške nepravdnega postopka (VIII. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo predlagateljevo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje v III., IV., V. in VI. točki izreka.

3. Predlagatelj vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

‒ Ali je v konkretnem primeru odločitev o neenakomerni porazdelitvi stikov med staršema (mld. A. A. v povprečju prespi pri materi kar 24x na mesec, pri očetu pa zgolj 4x mesečno) v največjo otrokovo korist?

‒ Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je izpostavilo otrokovo navezanost na nasprotno udeleženko, kljub temu, da slednjega dokazni postopek ni z ničemer pokazal oziroma ali je pri starosti otroka 4 let sploh še dopustno sklicevanje na primarno navezanost otroka na mamo?

‒ Ali sta sodišče prve in druge stopnje dali pri določitvi stikov med otrokom in očetom preveliko težo oddaljenosti prebivališč med staršema (27 km) oziroma ali navedena razdalja dejansko predstavlja tako veliko breme za otroka, da to odtehta dejstvo, da preživlja bistveno manj časa z očetom?

‒ Ali sta sodišče prve in druge stopnje pri porazdelitvi preživljanja časa otroka z očetom ustrezno upoštevali pomen preživljanja časa s prespanjem na otrokov odnos z očetom in vpetostjo očeta v otrokovo širše življenje?

‒ Ali je dopustno dajati prednost otrokovemu odnosu z materjo in njeno družino (pri čemer se izpostavlja polsestri mld. otroka) pred odnosom z očetom?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 54

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 135, 138

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.