VSRS Sklep II DoR 361/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodninska odgovornost lastnika - padec drevesa - dolžnost vzdrževanja - krivdna odškodninska odgovornost - škoda zaradi opustitve vzdrževanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik se je 29. 7. 2013 poškodoval pri polaganju vročevoda ob reki Ljubljanici. Po odredbi nadrejenega je med nevihto pospravljal delovišče, ko je nanj padla veja drevesa. S to tožbo uveljavlja odškodninski zahtevek zoper lastnico zemljišča, na katerem je stalo drevo.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in je potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožena stranka predlaga, naj ji Vrhovno sodišče zoper odločitev sodišča druge stopnje dopusti revizijo glede vprašanj:

- Ali je sodišče v konkretnem primeru z zaključkom, da je bila tožba vložena pred potekom subjektivnega zastaralnega roka, napačno uporabilo prvi odstavek 352. člena OZ?

- Ali je sodišče s tem, ko se je glede ugotavljanja relevantnih dejstev (na kateri parceli se nahajata sporni drevesi) oprlo zgolj na pisno izvedensko mnenje sodnega izvedenca geodetske stroke z dopolnitvijo, ne da bi izvedencu naložilo pisno opredelitev do pripomb tožene stranke na dopolnitev izvedenskega mnenja, ne da bi ga ustno zaslišalo in ne da bi postavilo drugega izvedenca geodetske stroke, čeprav je tožena stranka vse to obrazloženo in pravočasno zahtevala, storilo bistveno kršitev iz 253. in 254. člena ZPP in kršitev načela kontradiktornosti iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

- Ali je sodišče s tem, ko se je glede ugotavljanja relevantnih dejstev (ali je bil vzrok za odlom veje v konkretnem primeru neustrezno vzdrževanje dreves ter ali je z ustreznim vzdrževanjem dreves mogoče preprečiti, da se v izredno hudem neurju, do kakršnega je prišlo v času škodnega dogodka, s kateregakoli drevesa odlomi veja) oprlo na mnenje sodnega izvedenca gozdarske stroke, čeprav je slednji izrecno odklonil pisen odgovor na pripombe strokovnega pomočnika tožene stranke kot "nepotreben" ter se v zaslišanju izogibal konkretnim odgovorom na vprašanja tožene stranke, in ni niti soočilo sodnega izvedenca s strokovnim pomočnikom tožene stranke niti postavilo drugega izvedenca gozdarske stroke, čeprav je tožena stranka vse to obrazloženo in pravočasno zahtevala, storilo bistveno kršitev 254. člena ZPP in kršitev načela kontradiktornosti iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

- Ali je sodišče s tem, ko je v sodbi povzelo zgolj pisno mnenje in izpovedbo sodnega izvedenca gozdarske stroke, ni pa se opredelilo do obrazloženih pripomb tožene stranke in njenega strokovnega pomočnika, storilo absolutni bistveni kršitvi določb postopka iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

- Ali je sodišče v konkretnem primeru z zaključkom, da tožeči stranki ni mogoče očitati soodgovornosti pri nastanku škode, napačno uporabilo 171. v zvezi s 185. členom OZ?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 171, 171/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.