VSRS Sklep II DoR 70/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-16

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

sodna poravnava - stvarna služnost - služnost hoje - pogoji priposestvovanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Udeleženci so pred okrajnim sodiščem v Črnomlju sklenili poravnavo. Dogovorili so se o poteku meje med nepremičninama parc. št. 2707 in parc. št. *38, obe k. o. ..., o ureditvi odvodnjavanja meteornih voda in dozidavi zidanice. V 6. členu poravnave so ugotovili obstoj stvarne služnosti hoje in vožnje v korist lastnikov parc. št. 2707 in 2814/1 in v breme lastnikov parc. št. *38, slednja sta podala zemljiškoknjižno dovolilo, v nadaljevanju 6. člena pa so udeleženci določili tudi omejitve stvarne služnosti. Na podlagi sklenjene sodne poravnave je predlagatelj želel doseči vpis v zemljiško knjigo.

2. Okrajno sodišče v Ljutomeru je s sklepom Dn 190682/2024 dovolilo vpis služnosti na podlagi sodne poravnave, vendar pri tem ni upoštevalo omejitev iz 6. člena poravnave, ker niso bile vsebovane v zemljiškoknjižnem dovolilu.

3. Zoper ta sklep sta udeleženca vložila ugovor. V ugovoru sta zatrjevala, da je vpis stvarne služnosti pomanjkljiv, saj vpis ne vsebuje tistega dela poravnave, ki to služnostno pravico po vsebini omejuje.

4. Okrajno sodišče v Ljutomeru je s sklepom SDn 92/2024 njun ugovor zavrnilo, ker del poravnave, ki vsebuje omejitve in ni bil vpisan v zemljiško knjigo, ni zajet v zemljiškoknjižnem dovolilu in tako predstavlja le dogovor strank glede medsebojnih pravic in obveznosti. Zato je sodišče ocenilo, da je vpis v celoti v skladu z listino, ki je bila podlaga za vpis stvarne služnosti v zemljiško knjigo.

5. Zoper ta sklep sta udeleženca vložila pritožbo. Višje sodišče je ugodilo pritožbi in sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se vpis ne dovoli. Obrazložilo je, da mora zemljiško sodišče kljub temu, da ne sme presojati vsebine zavezovalnega pravnega posla, paziti na usklajenost zemljiškoknjižnega dovolila s predmetom zavezovalnega pravnega posla. Vpis sme dovoliti le, če se vsebina dovolila popolnoma ujema s predmetom priloženega zavezovalnega pravnega posla. Predmet mora biti tako identičen pri obeh pravnih poslih. V obravnavani zadevi zemljiškoknjižno dovolilo vsebuje le opis poteka služnostne poti, ne pa omejitev, ki izhajajo iz 6. člena poravnave. Glede na navedeno se zemljiškoknjižno dovolilo ne ujema z vsebino sodne poravnave, ki je podlaga za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila, zato se vpis ne dovoli.

6. Predlagatelj predlaga, naj mu Vrhovno sodišče zoper ta sklep dopusti revizijo glede vprašanja:

- Kakšna je pravna narava sodne poravnave, ki nadomešča sodbo o ugotovitvi služnosti, oziroma ali okoliščina, da se pripoznava obstoja priposestvovane služnosti opravi v obliki sodne poravnave, pomeni, da takšna sodna poravnava predstavlja pravni posel o ustanovitvi služnosti v smislu 215. člena Stvarnopravnega zakonika?

8. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

9. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.