VSRS Sklep I R 27/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec sodišča - hitrost postopka - zaposlitev pravdne stranke na na pristojnem sodišču - zavrnitev predloga

Prva toženka ni zaposlena na sodišču kot sodni funkcionar. Res je sicer, da Okrajno sodišče v A. sodi med manjša sodišča v državi. Vendar prva toženka ni zaposlena na pravdnem oddelku tega sodišča, kjer se zadeva obravnava, dalje ne gre za spor, ki bi bil zaupne, osebne narave in končno gre za odločanje o tožbi zaradi motenja posesti s hkrati vloženim predlogom za izdajo začasne odredbe. Gre torej za postopek, ki mora biti po svoji naravi hiter, postopek po 67. členu ZPP pa ga zavlačuje. Predlagajoče sodišče predloga vsebinsko ni podrobneje konkretiziralo, tožeča stranka pa v tožbi tudi ni izrazila dvoma glede nepristranskosti sodišča, čeprav je nasprotna stranka tista, ki je zaposlena na tem sodišču.

1. Okrajno sodišče v A. predlaga prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Predlog utemeljuje z dejstvom, da je prva toženka zaposlena kot vpisničarka na izvršilnem oddelku tega sodišča. Zaradi majhnosti sodišča se vsi zaposleni poznajo in dnevno srečujejo.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat napolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je ena izmed strank zaposlena na sodišču, je lahko tak razlog.

5. Vendar, kot je Vrhovno sodišče že večkrat obrazložilo,

je treba imeti pri odločanju o delegaciji pristojnosti pred očmi vse okoliščine primera. Upoštevati je najprej treba, da institut prenosa pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti ter je treba zato razloge za delegacijo razlagati zožujoče. Kadar je stranka postopka zaposlena na sodišču, je tako npr. pomembno: v kakšni vlogi je ta stranka zaposlena na sodišču, kako veliko je to sodišče in kakšna je narava spora.

6. Prva toženka ni zaposlena na sodišču kot sodni funkcionar. Res je sicer, da Okrajno sodišče v A. sodi med manjša sodišča v državi. Vendar prva toženka ni zaposlena na pravdnem oddelku tega sodišča, kjer se zadeva obravnava, dalje ne gre za spor, ki bi bil zaupne, osebne narave in končno gre za odločanje o tožbi zaradi motenja posesti s hkrati vloženim predlogom za izdajo začasne odredbe. Gre torej za postopek, ki mora biti po svoji naravi hiter, postopek po 67. členu ZPP pa ga zavlačuje. Predlagajoče sodišče predloga vsebinsko ni podrobneje konkretiziralo, tožeča stranka pa v tožbi tudi ni izrazila dvoma glede nepristranskosti sodišča, čeprav je nasprotna stranka tista, ki je zaposlena na tem sodišču.

7. Iz vseh navedenih razlogov je Vrhovno sodišče pretehtalo, da razlogi za prenos pristojnosti niso podani ter je predlog zavrnilo.

Glej npr. sklep I R 138/2024 z dne 4. 9. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.