VSRS Sklep I R 82/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik - priča - zavrnitev predloga

Okoliščini, da je predlagateljev prijatelj sodnik drugega sodišča in da kot priča sodeluje v drugem postopku, ki pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini, tako sami po sebi ne vzbujata razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja sodišča in ne predstavljata razloga za prenos pristojnosti.

1. V nepravdni zadevi N 10/2024 predlagatelj predlaga delitev solastne nepremičnine, katere solastnika sta predlagatelj in nasprotni udeleženec, vsak do 1/2. Nasprotni udeleženec je vložil predlog za delegacijo pristojnosti na Okrajno sodišče v Ljubljani, ki ga utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost Okrajnega sodišča v Ajdovščini. Navaja, da je predlagatelj prijatelj Marjana Stoparja, ki naj bi bil sodnik in podpredsednik Okrožnega sodišča v Novi Gorici, v okrožje katerega sodi Okrajno sodišče v Ajdovščini, višji sodnik na Višjem sodišču v Kopru, ki je instančno sodišče, in priča v pravdnem postopku, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini. Meni, da bo zaradi navedenega okrnjen objektivni videz nepristranskosti.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki se v skladu z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP‑1) smiselno uporablja tudi v nepravdnem postopku, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Zato so s pojmom "drugi tehtni razlogi" po ustaljeni sodni praksi zajete predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča kot takega, torej okoliščine, zaradi katerih bi na vse sodnike pristojnega sodišča lahko padla senca dvoma v njihovo nepristranskost pri odločanju v konkretni zadevi.

4. Okoliščina, da je predlagatelj kot pričo v drugem postopku pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini predlagal Marjana Stoparja, ki je sodnik in podpredsednik Okrožnega sodišča v Novi Gorici,

ne predstavlja tehtnega razloga za prenos pristojnosti. Tako je Vrhovno sodišče v pravdni zadevi pred med istima strankama, v kateri je bil Marjan Stopar predlagan za pričo, odločilo že s sklepom I R 20/2025 z dne 19. 3. 2025. Razlogi, ki so utemeljevali odločitev v zadevi I 20/2025, so še toliko bolj utemeljeni v obravnavani zadevi, v katerem Marjan Stopar sploh ne sodeluje. Enako velja tudi glede zatrjevanega prijateljevanja predlagatelja z Marjanom Stoparjem, saj postopek poteka pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini in ne pred Okrožnim sodiščem v Novi Gorici. Okoliščini, da je predlagateljev prijatelj sodnik drugega sodišča in da kot priča sodeluje v drugem postopku, ki pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini, tako sami po sebi ne vzbujata razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja sodišča in ne predstavljata razloga za prenos pristojnosti.

5. Vrhovno sodišče je iz navedenih razlogov predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče zavrnilo.

Gre za sodnika, ki ima naziv višji sodnik, ni pa višji sodnik na Višjem sodišču v Kopru, kot zmotno trdi toženec.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.