TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep V Kr 9/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Barbara Zobec (preds.), dr. Primož Gorkič (poroč.), Mitja Kozamernik

prekršek - postopek o prekršku - krajevna pristojnost - mladoletnik - stalno prebivališče - začasno prebivališče

Po 174. členu ZP-1 je za postopek o prekršku proti mladoletniku krajevno pristojen sodnik sodišča oziroma oddelka sodišča, na območju katerega mladoletnik stalno ali začasno prebiva. Razlog za izjemo od splošnega pravila o pristojnosti po kraju storitve prekrška (prvi odstavek 77. člena ZP-1) je med drugim v tem, da je treba spoznati mladoletnikovo osebnost in okolje, v katerem živi, zato je navedeno treba upoštevati tudi pri odločanju o tem, katera izmed alternativno določenih naveznih okoliščin ima prednost.

Za odločanje v tem postopku je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Prekrškovni organ Policijska postaja Ptuj je zoper mladoletnega A. A. na Okrajno sodišče na Ptuju vložila obdolžilni predlog zaradi prekrškov po osmem odstavku 56. člena Zakona o voznikih (ZVOZ-1), šestem odstavku 25. člena Zakona o motornih vozilih (ZMV) in devetem odstavku 27. člena, desetem odstavku 45. člena, desetem odstavku 99. člena in enajstem odstavku 101. člena Zakona o pravilih cestnega prometa (ZPrCP). Okrajno sodišče na Ptuju se je s sklepom PR 162/2025 z dne 6. 6. 2025 izreklo za nepristojno in zadevo odstopilo v reševanje Okrajnemu sodišču v Ljubljani. Slednje je s sklepom PR 900/2025 z dne 3. 7. 2025 pred Vrhovnim sodiščem sprožilo spor o pristojnosti in predlagalo, da se za pristojno določi Okrajno sodišče na Ptuju.

2. Po 174. členu ZP-1 je za postopek o prekršku proti mladoletniku krajevno pristojen sodnik sodišča oziroma oddelka sodišča, na območju katerega mladoletnik stalno ali začasno prebiva. Razlog za izjemo od splošnega pravila o pristojnosti po kraju storitve prekrška (prvi odstavek 77. člena ZP-1) je med drugim v tem, da je treba spoznati mladoletnikovo osebnost in okolje, v katerem živi,

zato je navedeno treba upoštevati tudi pri odločanju o tem, katera izmed alternativno določenih naveznih okoliščin ima prednost.

3. V obravnavani zadevi ima po podatkih spisa mladoletnik stalno prebivališče določeno v Ljubljani, začasno prebivališče pa na Ptuju, kjer tudi dejansko prebiva pri svojemu očetu in zakonitem zastopniku, tam pa obiskuje tudi osnovno šolo, kar pomeni, da je njegovo primarno socialno okolje na Ptuju. Nenazadnje je bil prekršek storjen na območju Ptuja, tam pa so tudi vsi dokazi, ki jih je treba izvesti. Glede na to je Vrhovno sodišče za odločanje v tem prekrškovnem postopku določilo Okrajno sodišče na Ptuju.

Npr. sklepa Vrhovnega sodišča RS I Kr 50/2021 z dne 2. 9. 2021 in I Kr 57/2021 z dne 21. 10. 2021.

Zakon o prekrških (2003) - ZP-1  - člen 174

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 311/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

izvršba - laični predlog - postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Dolžnika vlagata predlog za dopustitev revizije v izvršilni zadevi In 14/2012 s pristopi 10. 1. 2025 in 14. 1. 2025.

2. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Dolžnika sta predlog vložila sama, ob tem pa nista zatrjevala ne izkazala, da imata opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo (367.č člen ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 172/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-10-01

PRAVO VIZUMOV, AZILA IN PRISELJEVANJA - UPRAVNI SPOR

mednarodna zaščita - zahteva za uvedbo ponovnega postopka - prepozna pritožba - zavrženje pritožbe

Pritožba zoper sodbo se lahko vloži v 15 dneh od vročitve prepisa sodbe strankam. Pritožba je prepozna, če je bila vložena po preteku zakonskega roka zanjo. Šteje se, da je pritožba vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se izteče rok za njeno vložitev. Če je poslana priporočeno po pošti, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena. Pri teku roka se upošteva poletno poslovanje sodišča, med katerim procesni roki v nenujnih zadevah od 15. 7. do 15. 8. ne tečejo.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper sklep Ministrstva za notranje zadeve, št. 2142-1988/2018/83 (1222-03) z dne 9. 5. 2024.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je zoper sodbo vložil pritožbo.

4. Pritožba zoper sodbo se lahko vloži v 15 dneh od vročitve prepisa sodbe strankam (tretji odstavek 73. člena ZUS-1). V skladu z drugim odstavkom 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v upravnem sporu uporablja na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1, je pritožba prepozna, če je bila vložena po preteku zakonskega roka zanjo. Na podlagi prvega in drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje, da je pritožba vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se izteče rok za njeno vložitev. Če je poslana priporočeno po pošti, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena.

5. Iz vročilnice v spisu pri listovni številki 138 izhaja, da je bila izpodbijana sodba vročena pritožnikovi pooblaščenki 11. 7. 2025. V skladu z drugim odstavkom 111. člena ZPP je zato naslednji dan, to je 12. 7., začel teči 15-dnevni pritožbeni rok. Če se pri teku roka upošteva poletno poslovanje sodišča, med katerim na podlagi četrtega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih procesni roki v nenujnih zadevah od 15. 7. do 15. 8. ne tečejo, se je rok za pritožbo iztekel 27. 8. 2025. Pritožba, ki jo je pritožnik vložil priporočeno po pošti 29. 8. 2025, je zato prepozna.

6. Glede na navedeno in ker tega v skladu s prvim odstavkom 343. člena ZPP ni storilo že sodišče prve stopnje, je prepozno pritožbo zavrglo Vrhovno sodišče (prvi odstavek 346. člena ZPP).

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/1, 73, 73/3,

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/2, 112, 112/1, 112/2, 343, 343/2

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 83, 83/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 109/2025-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-10-07

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

odškodninska odgovornost delavca - kazenski postopek - napotitev oškodovanca na pravdo - rok za vložitev tožbe - pričetek teka roka - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilno stališče sodišča druge stopnje, da začne trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu OZ teči, ko sodišče prve stopnje prejme spise z overjenimi prepisi sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 129. člena ZKP) in še preden oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilno stališče sodišča druge stopnje, da začne trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu OZ teči, ko sodišče prve stopnje prejme spise z overjenimi prepisi sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 129. člena ZKP) in še preden oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 1.006.064,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije postavlja naslednja vprašanja:

‒ ali je trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu Obligacijskega zakonika (OZ) zastaralni ali prekluzivni rok;

‒ ali je pravilno materialnopravno stališče Višjega sodišča v okoliščinah konkretnega primera, da začne trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu OZ teči, ko sodišče prve stopnje prejme spise z overjenimi prepisi sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 129. člena Zakona o kazenskem postopku - ZKP) in še preden oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi;

‒ ali začne rok za vložitev tožbe po 367. členu OZ v povezavi s prvim odstavkom 129. člena ZKP teči, ko oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi;

‒ ali neseznanitev z nastopom pravnomočnosti kazenske sodbe zapolnjuje pravni pojem nepremagljivih ovir (360. člen OZ), ki zadrži začetek teka trimesečnega roka iz 367. člena OZ do oškodovančevega prejema pisnega odpravka sodbe višjega sodišča.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. V skladu s to določbo je vrhovno sodišče revizijo dopustilo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 367

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 129, 129/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 285/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

višina odškodnine - načelo individualizacije - odškodnina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je bila žrtev, toženca pa pravnomočno obsojena storilca kaznivega dejanja neupravičenega slikovnega snemanja po prvem odstavku 138. člena Kazenskega zakonika. Tožnica je uveljavljala odškodnino 14.000 EUR za duševne bolečine zaradi okrnitve osebnostnih pravic ter 2.000 EUR za strah. Po izvedenem dokaznem postopku je sodišče dosodilo enotno odškodnino 7.000 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je tožencema naložilo nerazdelno plačilo 7.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 5. 2023 dalje do plačila, v roku petnajst dni in v istem roku povrnitev stroškov pravdnega postopka v znesku 148,19 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožencev in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča toženca vlagata predlog za dopustitev revizije in predlagata dopustitev revizije glede vprašanj: 1. Ali je prisojena denarna odškodnina v višini 7.000 EUR skladna z določili Obligacijskega zakonika? 2. Ali je prisojena denarna odškodnina v višini 7.000 EUR skladna s temeljnim načelom individualizacije višine odškodnine in objektivne pogojenosti njene višine?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 339/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

laičen predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - pridržanje - postopek za sprejem na zdravljenje oziroma obravnavo brez privolitve - sprejem na zdravljenje brez privolitve v nujnih primerih - pravica do samostojnega odločanja o zdravljenju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se A. A. sprejme na zdravljenje v Psihiatrično kliniko na oddelek pod posebnim nadzorom za obdobje enega meseca.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zadržane osebe zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je zadržana oseba vložila laičen predlog za dopustitev revizije. Meni, da je bila njegova pritožba utemeljena. Pojasnjuje, da v postopku ni bil zaslišan, da ga izvedenec ni pregledal, da ambulantno zdravljenje ni potrebno, da je pri fizioterapiji aktivno sodeloval ter da ne ogroža nikogar.

5. Vrhovno sodišče je laičen predlog zadržane osebe v skladu s svojo ustaljeno prakso obravnavalo vsebinsko.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju (ZNP-1) in prvim odstavkom 30. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 in prvim odstavkom 30. člena ZDZdr).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 in prvim odstavkom 30. člena ZDZdr).

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS II DoR 205/2025 z dne 4. 6. 2025, II DoR 417/2023 z dne 25. 10. 2023, II DoR 155/2022 z dne 20. 4. 2022, II DoR 496/2021 z dne 3. 11. 2021 in II DoR 574/2020 z dne 27. 11. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 30, 30/1, 39

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37, 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 213/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča - skupno pripadajoče zemljišče - splošni skupni del - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Nepravdni postopek ugotovitve pripadajočih zemljišč se je vodil glede več nepremičnin, ki tvorijo kare stanovanjskih blokov na ... oziroma njegov obod. Predlog za dopustitev revizije se nanaša na odločitev sodišč prve in druge stopnje o nepremičnini parc. št. 648/38 k. o. ..., ki je v naravi parkirišče ob javni cesti.

2. Sodišče prve stopnje je v spornem delu ugotovilo, da je nepremičnina parc. št. 648/38 k. o. ... skupno pripadajoče zemljišče in s tem splošni skupni del v skupni lastnini vsakokratnih etažnih lastnikov stavbe z ID znakom ... na naslovu ..., ..., in ..., stavbe z ID znakom ... na naslovu ..., stavbe z ID znakom ... na naslovu ..., in stavbe z ID znakom ... na naslovu ....

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo nasprotne udeleženke in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotna udeleženka vložila predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

1. ali sta prvostopno in drugostopno sodišče storili absolutno bistveno kršitev postopka po 14. in 15. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) s tem, ko sta ocenili izvedensko mnenje sodne izvedenke mag. Petre Krajner za poglobljeno in natančno opravljeno delo, hkrati pa sta odločili, da ne sledita njenim strokovnim zaključkom v mnenju, in podali svoje zaključke, ki so strokovne narave in nasprotujejo ugotovitvam izvedenke Krajner, ki sta jih nato kot ključne uporabili pri odločitvi, da gre pri nepremičnini ID znak parcela ... za pripadajoče zemljišče;

2. ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili določbo prvega odstavka 43. člena Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine-1 pri ugotavljanju pripadajočega zemljišča na nepremičnini ID znak parcela ..., ki v naravi predstavlja parkirišče ob javni cesti (... ulici) in ki je od predlagajoče stavbe ločen z javnim pločnikom.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 267/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - objava javnega opravičila - poseg v čast in dobro ime - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je zahtevala plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo ter objavo sodbe in opravičila zaradi članka, ki je bil 7. 2. 2012 objavljen v reviji A. in na spletni strani te revije ter s katerim naj bi toženki posegli v njeno čast in dobro ime.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek: - da sta toženki z navedbami v članku z naslovom "...", objavljenim dne 7. 2. 2012 v reviji A. in na spletni strani www.....si, nedopustno posegli v čast in dobro ime ter zasebnost tožnice in sta dolžni na lastne stroške objaviti izrek te sodbe v reviji A. in na spletni strani www.....si v roku 8 dni; - da sta toženki dolžni v reviji A. in na spletni strani www.....si objaviti javno opravičilo tožnici zaradi žaljivih in neresničnih trditev o njej v članku z naslovom "..." z dne 7. 2. 2012 v roku 8 dni; - da sta toženki solidarno dolžni tožnici plačati odškodnino za nepremoženjsko škodo v znesku 300.000 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi od dne 1. 3. 2012 do plačila v 15 dneh. Odločilo je še, da mora tožnica prvi toženki povrniti njene pravdne stroške.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in sklepa predsednika sodišča, s katerima je zavrnil tožničin predlog za izločitev sodnice.

4. Zoper sodbo in sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

1. ali v konkretni zadevi dogovarjanje sodnikov, ki so vsi odločali o tožbah tožeče stranke pred istim sodiščem, o konkretnih procesnih dejanjih v konkretnih pravdnih postopkih iste tožeče stranke negira videz neodvisnosti in nepristranskosti sodišča;

2. ali je sodišče v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo materialno pravo s tem, ko je potrdilo kot pravilen zaključek sodišča prve stopnje, da v postopanju tožene stranke - objavi spornega članka - ni izkazan element protipravnosti, in ali je sodišče v okoliščinah konkretnega primera kršilo ustavno pravico tožeče stranke do izjave in do enakopravne obravnave s tem, ko ni izvedlo dokaznega predloga z njenim zaslišanjem, vse njene dokazne predloge (z izjemo vpogleda v predložene listinske dokaze) pa je zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367/a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 196/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

nujni delež - izračun nujnega deleža - ugotovitev vrednosti zapuščine - obračunska vrednost zapuščine - odpoved dedovanju - nujni dedič - vračunanje daril - upoštevanje daril - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo v delu, ki je relevanten za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, ugotovilo, da se nepremičnine, ki jih je zapustnik A. A. z darilno pogodbo SV 668/06 z dne 11. 6. 2006 prenesel na C. C. (parc. št. 1563, 1564, 1565, 1566, 15688, 1570, 1572/1, 1572/2, 1572/3, 1578/1, 1578/2, 1578/3, 1580, 1582/1, 1582/2, 1582/3, 1582/4, 1583/2 in 172, takrat vpisane pri vl. št. 78, k. o. ...; v naravi kmetija C.), ne upoštevajo kot darilo pri obračunski vrednosti zapuščine in izračunu nujnega deleža v znesku 43.988,80 EUR, upoštevajoč pri tem njihovo skupno vrednost 128.300,68 EUR; v preostalem delu, to je za razliko do navedene skupne vrednosti nepremičnin, pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbe tožnice, prvega toženca in druge toženke zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali je sodišče ravnalo v skladu z materialnim pravom, ko je odločilo, da se smejo darila, ki jih je prejel dedič, ki se je dedovanju odpovedal, vštevati v obračunsko vrednost zapuščine in s tem vplivati na izračun nujnega deleža, četudi ta oseba ne nastopa kot dedič?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 28, 28/4, 133

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.