VSRS Sklep X DoR 138/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-15

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj v obravnavanem primeru ni konkretno in natančno navedel spornega pravnega vprašanja niti tega iz njegovega predloga ni mogoče jasno razbrati. Prav tako ni navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanega vprašanja za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse, niti ni obrazložil, zakaj naj bi Upravno sodišče to vprašanje rešilo nezakonito.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je zavrnilo tožnikovo tožbo zoper odločbo, s katero je toženka odločila, da se tožnika, ki je bil v imenik odvetnikov vpisan z dnem 8. 2. 1982, z odvetniško pisarno v ..., izbriše iz imenika odvetnikov iz razloga po 7. točki prvega odstavka 30. člena Zakona o odvetništvu (ZOdv) v zvezi s 7. točko prvega odstavka 25. člena ZOdv in tretjo alinejo prvega odstavka 59.ca člena Statuta Odvetniške zbornice Slovenije - Statut OZS (1. točka izreka).

2. Tožnik (v nadaljevanju predlagatelj) je na Vrhovno sodišče vložil predlog za "odobritev" (pravilno: dopustitev) revizije, pri čemer se sklicuje na prvi odstavek 83. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1).

4. Po 367.a členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v upravnem sporu uporablja na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1, Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V četrtem odstavku 367.b člena ZPP je določeno, da mora predlagatelj v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje, pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na pomembnost vprašanja, ter obrazložiti, zakaj naj bi bilo vprašanje rešeno nezakonito. Če teh zahtev ne izpolni, se predlog zavrže (šesti odstavek istega člena).

5. Predlagatelj v obravnavanem primeru ni konkretno in natančno navedel spornega pravnega vprašanja niti tega iz njegovega predloga ni mogoče jasno razbrati. Prav tako ni navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanega vprašanja za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse, niti ni obrazložil, zakaj naj bi Upravno sodišče to vprašanje rešilo nezakonito.

6. Predlagateljevi očitki so poleg tega večinoma splošni, deloma pa niso usmerjeni v pravna stališča, na katerih temelji izpodbijana sodba. V delu, v katerem se nanašajo na posamezna stališča Upravnega sodišča, teh ne problematizirajo na način, ki bi omogočal opredelitev konkretnega in jasno izoblikovanega pravnega vprašanja. Pretežni del navedb se nanaša na zatrjevane nepravilnosti v upravnem postopku oziroma na vprašanja, ki jih je Upravno sodišče že presodilo kot nerelevantna ter ki niso bila odločilna podlaga izpodbijane sodbe. Predmet revizijske presoje in s tem tudi predloga za dopustitev revizije je lahko zgolj sodba Upravnega sodišča ter razlogi, na katerih ta temelji, ne pa ponavljanje ali razširjanje ugovorov zoper upravni akt.

7. Glede na obrazloženo je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 predlog zavrglo.

8. Senat Vrhovnega sodišča je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ta določba se je nanašala na ureditev revizije v upravnem sporu pred novelo ZPP-E (Uradni list RS, št. 10/2017) , s katero so bili črtani 83. člen in 86. do 91. člen ZUS-1 (drugi odstavek 122. člena ZPP-E).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.