VSRS Sklep I R 15/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

spor o pristojnosti - negativni kompetenčni spor - razmejitev pristojnosti med okrajnim in okrožnim sodiščem - odstop zadeve drugemu sodišču - zavrženje predloga

Če sodišče splošne pristojnosti, ki mu je bila zadeva "odstopljena" po razveljavitvi sklepa o izvršbi kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču, meni, da je za odločanje o zahtevku pristojno sodišče splošne pristojnosti druge vrste, se mora s sklepom izreči za nepristojno in zadevo odstopiti temu sodišču. Ustreznemu sodišču bo zadeva v odločanje o sporu o pristojnosti lahko predložena šele tedaj, če bi tudi sodišče, ki mu bo zadeva odstopljena v sojenje, odklonilo svojo pristojnost z utemeljitvijo, da bi moralo o zahtevku odločati sodišče, ki se je izreklo za nepristojno.

1. Tožnik (tedaj upnik) je vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine za plačilo 3.648,00 EUR s pripadki. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 111820/2024 z dne 29. 11. 2024 dovolilo izvršbo, po ugovoru toženke pa je navedeni sklep o izvršbi s sklepom z dne 19. 12. 2024 razveljavilo in sklenilo, da se bo o zahtevku odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Kopru.

2. Okrožno sodišče v Kopru je po prejemu spisa sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je v obravnavani zadevi za odločanje pristojno Okrajno sodišče v Postojni, ker vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR. Prav tako ne gre za zadevo, v kateri bi bilo po drugem odstavku 32. člena ZPP ne glede na vrednost spornega predmeta za odločanje pristojno okrožno sodišče, oziroma za zadevo, za katero veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih, saj toženka ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, temveč iz Poslovnega registra Slovenija izhaja, da je toženka po svoji pravnoorganizacijski obliki društvo. Dodaja še, da ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da v konkretnem primeru do spora o pristojnosti še ni prišlo in je zato predlog preuranjen.

4. V obravnavanem primeru je predmet odločanja premoženjskopravni zahtevek, katerega vrednost ne presega 20.000 EUR. V skladu z določbama prvega odstavka 30. člena in prvega odstavka 32. člena ZPP je za te spore res stvarno pristojno okrajno sodišče, saj ne gre za gospodarski spor. Vendar v tej fazi postopka še ni nastala procesna situacija spora o pristojnosti dveh prvostopenjskih sodišč splošne pristojnosti različne vrste, o katerem bi lahko odločilo Vrhovno sodišče. Okrožno sodišče v Kopru, ki mu je bila zadeva odstopljena po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine, je namreč poslalo dopis Vrhovnemu sodišču s predlogom za določitev Okrajnega sodišča v Postojni, to sodišče pa svoji pristojnosti za odločanje v obravnavani zadevi (še) ni nasprotovalo. Kot izhaja iz spisa, tudi ni prejelo obvestila Okrožnega sodišča v Kopru, da to nasprotuje svoji stvarni pristojnosti.

5. Sklepa Okrajnega sodišča v Ljubljani o izvršbi na podlagi verodostojne listine ni mogoče šteti za negativno kompetenčno odločitev o vprašanju, katero od splošnih sodišč je stvarno pristojno za odločitev o tožbenem zahtevku v pravdi. Ne gre namreč za akt odstopa na podlagi prvega odstavka 23. člena ZPP, marveč le za "tehnični" odstop po Zakonu o izvršbi in zavarovanju (ZIZ).

6. Če torej sodišče splošne pristojnosti, ki mu je bila zadeva "odstopljena" po razveljavitvi sklepa o izvršbi kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču, meni, da je za odločanje o zahtevku pristojno sodišče splošne pristojnosti druge vrste, se mora s sklepom izreči za nepristojno in zadevo odstopiti temu sodišču. Ustreznemu sodišču bo zadeva v odločanje o sporu o pristojnosti lahko predložena šele tedaj, če bi tudi sodišče, ki mu bo zadeva odstopljena v sojenje, odklonilo svojo pristojnost z utemeljitvijo, da bi moralo o zahtevku odločati sodišče, ki se je izreklo za nepristojno. Le opisano procesno ravnanje sodišč je v skladu z ureditvijo, predpisano z ZPP (primerjaj določbe prvega odstavka 23. člena, prvega odstavka 24. člena in drugega odstavka 25. člena ZPP).

7. Poleg tega tudi v primeru, da bi med Okrožnim sodiščem v Kopru in Okrajnim sodiščem v Postojni (torej med dvema sodiščema z območja istega višjega sodišča) (že) obstajal kompetenčni spor, Vrhovno sodišče ne bi bilo pristojno odločati o njem. Kot določa prvi odstavek 25. člena ZPP, odloča v sporu o pristojnosti med okrajnimi in okrožnimi sodišči s svojega območja višje sodišče.

8. Ker negativni kompetenčni spor še ni nastal, pogoji za odločanje o njem niso podani (24. člen ZPP). Vrhovno sodišče je zato predlog za odločanje v sporu o pristojnosti zavrglo (drugi odstavek 25. člena ZPP).

Prim. sklepa VSRS I R 161/2022 z dne 21. 12. 2022 in I R 173/2022 z dne 11. 1. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 23, 23/1, 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1, 32, 32/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.