VSRS Sklep II DoR 413/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - vznemirjanje lastninske pravice - prepovedana imisija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta lastnika sosednjih nepremičnin (dvojčkov). Tožnik je vložil zahtevek zaradi vznemirjanja lastninske pravice na svoji parceli 1390/50, ker je toženka na svojem dvorišču (parcela 1390/51), tik ob meji tožnikove nepremičnine, zgradila po dolžini cele hiše dvojno garažo na njeni strehi pa ima teraso, kjer se igrajo otroci. Tožnik (med drugim) zahteva odstranitev garaže s teraso oziroma njeno prestavitev 4 metre stran od meje njegove nepremičnine.

2. Sodišče prve stopnje je s sodbo toženki naložilo, da mora opustiti vsakršno poseganje/vznemirjanje lastninske pravice, ki jo ima tožnik na nepremičnini ID znak parcela ..., ki ga je povzročila s tem, - da je zgradila garažo s teraso na nepremičnini ID znak parcela ..., in sicer ob meji z nepremičnino tožnika ID znak parcela ..., kar je na skici št. 1 označeno z rdečo barvo, pri čemer ni poskrbela za ustrezno odvajanje meteorne vode s predmetne nepremičnine, ki sedaj poteka po nepremičnini ID znak parcela ..., - da ima speljano odtočno cev v jašek na parceli tožnika ID znak parcela ..., kar je na dopolnjeni skici št. 1 označeno s črno piko (I. točka izreka). Toženka je dolžna: - odstraniti garažo s teraso na nepremičnini ID znak parcela ..., ki je na skici št. 1 označena z rdečo barvo, in sicer tako, da bo ta od meje z nepremičnino tožnika ID znak parcela ... oddaljena najmanj 4 metre, in - odstraniti odtočno cev, ki je sedaj speljana v jašek na parceli ..., tako da bo toženka svojo meteorno vodo s strehe odvajala na svoje zemljišče (II. točka izreka). Toženki se v bodoče prepovedujejo osebno ali po njenem nalogu tretjim osebam enaka ali podobna dejanja, s katerimi bi posegala v lastninsko pravico, ki jo ima tožnik na nepremičnini ID znak parcela ... (III. točka izreka). Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo (IV. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (V. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo, toženkini pritožbi pa delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v prvi alineji II. točke spremenilo tako, da je iz izreka izvzelo besedno zvezo "garažo s", tako da se izrek v tem delu glasi, da je toženka dolžna odstraniti teraso na nepremičnini ID znak parcela ..., ki je na skici št. 1 označena z rdečo barvo, in sicer tako, da bo ta od meje z nepremičnino tožnika ID znak parcela ... oddaljena najmanj 4 metre. V ostalem delu je pritožbo toženke zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali lahko sodišče prepusti, da izvedenec odloča o tem, ali je v danem primeru izpolnjen pravni standard prekoračenih imisij glede posega v zasebnost, lažjega dostopa v stanovanjsko hišo in vloma, kot tudi na kakšen način je izvedenka ugotavljala, da se zvok širi, ki pa ni izvedenka na področju zvoka in ni naredila nobene analize; ali je kršitev zasebnosti v primeru, ko je vidljivost primerljiva iz ceste in terase stranke; (2) ali je sodišče s tem, ko je naložilo rušitev terase, kršilo načelo sorazmernosti ob dejstvu, da ima tožnik hišo ob cesti, ki ne zagotavlja zasebnosti niti varnosti pred vlomi, ker je objekt dostopen tudi iz druge strani; (3) ali je postavljeni zahtevek tožnika ustrezen, upoštevaje, da tožnik ni trdil, da je to edini način, da se imisija odpravi, in je vprašanje, ali je dopustno ugoditi zahtevku, ko pa tožnik ni oblikoval zahtevka, ki bi omogočal izbiro med več ustreznimi ukrepi; (4) ali predstavlja kršitev dejstvo, da sodišče ni novo postavljenega izvedenca angažiralo za izdelavo celotnega mnenja, temveč je novo postavljena izvedenka upoštevala izdelavo že obstoječega mnenja, s tem da izvedenca, ki mu je prenehalo izvedenstvo, ni bilo mogoče zaslišati; (5) ali je očitno razhajanje med ugotovitvijo izvedenke, ki se nanaša na pričetek gradnje, upoštevaje aplikacijo Google fotografije - oktober 2013, kar je v nasprotju z vso dokumentacijo, tudi fotografijo prvotnega stana iz januarja 2013, kot tudi dejstvo, da je izvedenka na ogledu ugotovila, da mejniki med parcelama 1390/51 in 1390/50, obe k. o. ..., v naravi ne obstajajo ter da poteka meje ni mogoče določiti, pa je kljub temu postavila trditev, da objekt ni dovolj odmaknjen od meje, razlog za zamenjavo izvedenke; (6) ali je sodišče lahko upoštevalo, da odmik ni podan, ko pa je jasno, da meja ni določena; (7) ali je upoštevati mnenje izvedenke, ki je v nasprotju s stališčem inšpekcijske odločbe, ki je v spisu; (8) ali je lahko odvodnjavanje meteorne vode, ki je izpeljano v skladu z gradbenim dovoljenjem, nedopustna imisija; (9) ali pomeni zavračanje ogleda, prepustitev odločanja o pravnih vprašanjih, kot je poseg v zasebnost, prekoračene imisije, izvedenki, kot tudi določitev prekomernega posega, sodnikovo arbitrarnost; in (10) ali je dopustno, da se, čeprav je toženka uspela v več kot 50 % zahtevka, slednji naloži vse stroške postopka na prvi stopnji, in ali to predstavila v konkretnem primeru kršitev določil Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ob dejstvu, da je višje sodišče delno ugodilo toženki in ne nalaga več rušitve garaže, pač pa terase.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 75

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.