VSRS Sklep II DoR 235/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

kreditna pogodba - dokazni postopek - konto kartica - trditveno in dokazno breme - izvedba dokaza - dokaz s sodnim izvedencem - postavitev drugega izvedenca - soočenje izvedencev - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za ponovno otvoritev glavne obravnave in predlog za prekinitev postopka (I. točka izreka). Dopustilo je spremembo tožbe (II. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek za ugotovitev, da terjatev toženke ne obstaja, ker sta tožnika iz naslova kreditne pogodbe toženki terjatev že v celoti poplačala in je toženka dolžna na podlagi pravnomočne sodbe izbrisati v zemljiški knjigi vse vpise v svojo korist ter da izvršba toženke, dovoljena s sklepom o izvršbi N 279/2009 z 28. 8. 2009 Okrajnega sodišča na Ptuju, ni dopustna, saj sta tožnika iz kreditne pogodbe toženki terjatev že v celoti poplačala (III. točka izreka). Nadalje je zavrglo tožbeni zahtevek, da terjatev toženke v znesku 37.617,76 EUR s pripadki ne obstaja in da sta dolžnika iz naslova navedene kreditne pogodbe terjatev v celoti poplačala (IV. točka izreka). Odločilo je o stroških postopka (V. in VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnikov in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

3. Tožnika predlagata, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

"1. Ali je pravilna porazdelitev trditvenega in dokaznega bremena glede na 212. člen ZPP, sodišča prve in druge stopnje, ki od tožečih strank kot od potrošnikov zahteva, da morata dokazati, da banka iz računa tožečih strank ni prenakazala dela kredita na drug račun tožečih strank oziroma kam je banka sploh prenakazala del odobrenega kredita, ter ali zadostuje dokaznemu bremenu, da banka zgolj priloži svojo konto kartico oz. ali navedeno pomeni relativno bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ki vpliva na zakonitost in pravilnost sodbe sodišča prve in druge stopnje?

2. Ali je podana kršitev 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP oz. ali je kršena pravica do izvajanja dokazov s tem, ko sodišče ni izvedlo dokaznega predloga tožečih strank, da banka predloži podatke, pri kateri zavarovalnici je imela tožena stranka zavarovan kredit, ter pogodbo, sklenjeno z zavarovalnico, da bi lahko tožeči stranki opravili poizvedbo, ali je morebiti tožena stranka že unovčila zavarovanje kredita pri zavarovalnici ter je posledično kredit že poplačan, glede na to, da je izvedenec finančne stroke podal v mnenju (izvedensko mnenje z dne 3. 1. 2024) zaključek, da se postavlja vprašanje, ali ni banka unovčila zavarovanja pri zavarovalnici, ter da sta premijo plačevali tožeči stranki?

3. Ali je podana kršitev 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP oz. ali je kršena pravica do izvajanja dokazov s tem, ko sodišče ni izvedlo soočenja dveh v postopku postavljenih izvedencev finančne stroke, da bi lahko pojasnila svoje različne zaključke, upoštevajoč, da sta oba izvedenca prišla do različnih zaključkov glede vprašanja, ali je bil kredit poplačan?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.