VSRS Sklep II DoR 428/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

ugovor po izteku roka - trditveno in dokazno breme - dokazovanje plačila - tuje pravo - uporaba tujega prava - ugotavljanje vsebine tujega prava - makedonsko pravo - obseg pooblastila - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predmet tega izvršilnega postopka je terjatev upnika iz naslova stare devizne hranilne vloge, ki jo je imel pri pravni prednici dolžnice. Terjatev temelji na pravnomočni in izvršljivi sodbi Temeljnega sodišča v Ljubljani z dne 27. 1. 1994. Dolžnici (tam toženki) je bilo naloženo, da je dolžna upniku (tam tožniku) plačati 616.296,91 AUD z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 7. 1991 dalje. Dolžnica je v izvršilnem postopku v ugovoru po izteku roka uveljavljala prenehanje celotne izterjevane terjatve z izpolnitvijo.

2. Sodišče prve stopnje je ugovor po izteku roka zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo dolžničino pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Dolžnica je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1) Ali sta obe sodišči, tako prvostopenjsko kot višje sodišče, s tem ko nista obravnavali pooblastila upnika z dne 31. 7. 1995 v njegovem celotnem besedilu - tako samostojno kot skupaj z upnikovim brezpogojnim prejemom 380.000,00 DEM od Makedonske banke a.d. Skopje v povezavi s predhodno podpisano Pogodba o odstopu terjatev, prevzemu obveznosti in urejanju drugih odnosov iz poslovanja nekdanje Filijale Skopje z dne 19. 3. 1993 - ter vsega skupaj nista presojali v luči dolžnikovih navedb, da gre za upnikovo strinjanja s tem, da se poplačilo njegovih deviznih sredstev na devizni knjižici številka 8400-72711-38545/58 opravi skladno s takratnimi predpisi takratne Republike Makedonije, ki med drugim določajo 38% diskont, in to s strani Makedonske banke a.d. Skopje in tega strinjanja nista presojali kot prevzem dolga dolžnika s strani MB, storili absolutno bistveno kršitev določbe pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku?

2) Ali i) lastnoročno podpisano pooblastilo upnika z dne 31. 7. 1995 ter ii) dodatna lastnoročno podpisana izjava upnika brez datuma in z neizpolnjenimi zneski v spisu izvršilnega sodišča opr. št. I 6505/1994 pod prilogo B13 (ki kaže na to, da pri razmerju med upnikom in Makedonsko banko a.d. Skopje ni šlo zgolj za enkraten stik) ob sklicevanju pooblastila z dne 31. 7. 1995 na Zakon o garanciji Republike Makedonije za deponirane devizne vloge občanov in o zagotavljanju sredstev in načinu izplačila deponiranih deviznih vlog občanov v letih 1993, 1994 in 1995 (Uradni vestnik 31/93) ter navedbi 38% diskonta skupaj z iii) dejstvom upnikovega prejema zneska v višini 380.000,00 DEM s strani Makedonsko banko a.d. Skopje, brez izražene kakršne koli omejitve upnika, pri čemer tako pooblastilo kot prejem navedenega zneska datirajo po datumu izdaje sklepa o izvršbi opr. št. 1 6505/1994 z dne 22. 12. 1994, ne pomenijo upnikovega strinjanja s tem, da se poplačilo njegovih deviznih sredstev na devizni knjižici številka 8400-72711-38545/58 opravi skladno s takratnimi predpisi takratne Republike Makedonije, ki med drugim določajo 38% diskont, in s strani Makedonske banke a.d. Skopje in ali tega upnikovega strinjanja ob obstoju pogodbe med dolžnikom in Makedonske banke a.d. Skopje o prevzemu obveznosti dolžnika s strani Makedonske banke a.d. Skopje, ki vključuje obveznost dolžnika do upnika iz naslova njegove stare devizne hranilne vloge pri Ljubljanski banki, Osnovni banki Skopje, tj. obveznost iz izvršilnega postopka pred Okrajnim sodiščem Ljubljana opr. št. 16505/1994, ni šteti za prevzem dolga skladno z določbo 446. člena takrat veljavnega Zakona o obligacijskih razmerjih?

3) Ali je Višje sodišče v Ljubljani s svojim obsegom presoje dopisa Makedonske banke a.d. Skopje z dne 5. 9. 1995, iz katerega izhaja izplačilo upniku zneska v višini 641.096,37 AUD, in sicer v soglasju z zakonom, ki ureja predmet starih deviznih prihrankov v Republiki Makedoniji in sklicujoč se na pravdni postopek, iz katerega izhaja izvršilni naslov, češ da kljub navedenemu ni izkazano, da bi upnik prejel izpolnitev terjatve, storilo absolutno bistveno kršitev določbe pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku?

4) Ali sta obe sodišči, tako prvostopenjsko kot višje sodišče, s tem ko pri presoji zatrjevanega dejstva plačila v skupni vrednosti 713.897,86 AUD dopisu Makedonske banke a.d. Skopje z dne 5. 9. 1995, iz katerega izhaja izplačilo upniku zneska v višini 641.096,37 AUD, in sicer v soglasju z zakonom, ki ureja predmet starih deviznih prihrankov v Republiki Makedoniji in sklicujoč se na pravdni postopek, iz katerega izhaja izvršilni naslov, nista verjeli na način, da bi ta dokaz pretehtal nad zatrjevanjem dolžnika, da tega zneska ni dobil plačanega, storili relativno bistveno kršitev določbe pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena v povezavi z 8. členom Zakona o pravdnem postopku?

5) Ali sta obe sodišči, tako prvostopenjsko kot višje sodišče, s tem ko pri presoji zatrjevanega dejstva plačila v skupni vrednosti 713.897,86 AUD dopisu Makedonske banke a.d. Skopje z dne 5. 9. 1995, iz katerega izhaja izplačilo upniku zneska v višini 641.096,37 AUD, in sicer v soglasju z zakonom, ki ureja predmet starih deviznih prihrankov v Republiki Makedoniji in sklicujoč se na pravdni postopek, iz katerega izhaja izvršilni naslov, nista verjeli na način, da bi ta dokaz pretehtal nad zatrjevanjem dolžnika, da tega zneska ni dobil plačanega, pravilno uporabili materialno pravo, konkretno pravni standard prepričanja?

6) Ali je prvostopenjsko sodišče z izključitvijo dolžnika iz ugotavljanja tujega, tj. makedonskega prava, vključno z nezmožnostjo izjavljanja in postavljanja vprašanj z njim v zvezi, storilo absolutno bistveno kršitev določbe pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 56, 56/1

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 12, 12/1, 12/2, 12/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.