VSRS Sklep I R 137/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - kaznovanje stranke - zavrnitev predloga

V obravnavani zadevi gre za izrek ukrepa kaznovanja, ki je bil izrečen na predlog razpravljajoče sodnice, zaradi žaljivih izjav, ki so se nanašale nanjo. Z namenom zagotavljanja nepristranskosti pri odločanju o kaznovanju je za takšne primere že zakonodajalec v tretjem odstavku 109. člena ZPP predvidel, da razpravljajoči sodnik poda predlog za kaznovanje, ki se obravnava kot novo vložena zadeva in se dodeli drugemu sodniku v skladu s sodnim redom. Navedbe nasprotnega udeleženca, s katerimi utemeljuje svoj predlog, poleg poznanstev med sodniki odražajo predvsem njegovo nestrinjanje z načinom vodenja postopka. Vrhovno sodišče je že večkrat pojasnilo, da nezadovoljstvo in nestrinjanje stranke s procesnimi in materialnopravnimi odločitvami sodišča ne pomeni razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

1. Okrajno sodišče v Kopru je dne 24. 6. 2025 izdalo sklep opr. št. R 115/2025, s katerim je nasprotnemu udeležencu izreklo denarno kazen zaradi žalitve sodnice in sodišča v pritožbi z dne 4. 6. 2025 zoper sklep Okrajnega sodišča v Kopru opr. št. P 166/2024 z dne 19. 5. 2025. Zoper sklep o kaznovanju je nasprotni udeleženec vložil pritožbo, v kateri je smiselno podal tudi predlog za delegacijo pristojnosti. Kljub temu, da je o kaznovanju v okviru nove zadeve v skladu s tretjim odstavkom 109. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) odločal drug sodnik, izraža nezaupanje v nepristranskost Okrajnega sodišča v Kopru in tudi Višjega sodišča v Kopru, ker se sodnice v isti stavbi srečujejo in družijo, višje sodišče pa je do sedaj potrdilo vse odločitve nižjih sodišč.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Zato so s pojmom "drugi tehtni razlogi" po ustaljeni sodni praksi zajete predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča kot takega, torej okoliščine, zaradi katerih bi na vse sodnike pristojnega sodišča lahko padla senca dvoma v njihovo nepristranskost pri odločanju v konkretni zadevi.

4. Okoliščin, ki jih v predlogu navaja nasprotni udeleženec, ni mogoče subsumirati pod standard "drugega tehtnega razloga". V obravnavani zadevi gre za izrek ukrepa kaznovanja, ki je bil izrečen na predlog razpravljajoče sodnice v zadevi P 166/2024 zaradi žaljivih izjav, ki so se nanašale nanjo. Z namenom zagotavljanja nepristranskosti pri odločanju o kaznovanju je za takšne primere že zakonodajalec v tretjem odstavku 109. člena ZPP predvidel, da razpravljajoči sodnik poda predlog za kaznovanje, ki se obravnava kot novo vložena zadeva in se dodeli drugemu sodniku v skladu s sodnim redom. Navedbe nasprotnega udeleženca, s katerimi utemeljuje svoj predlog, poleg poznanstev med sodniki odražajo predvsem njegovo nestrinjanje z načinom vodenja postopka. Vrhovno sodišče je že večkrat pojasnilo, da nezadovoljstvo in nestrinjanje stranke s procesnimi in materialnopravnimi odločitvami sodišča ne pomeni razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odpravo morebitnih postopkovnih in materialnopravnih nepravilnosti imajo namreč stranke na voljo redna (in kadar so izpolnjeni zakonski pogoji tudi izredna) pravna sredstva,

odpravi morebitnega dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika (npr. intenziteta odnosa med posameznimi sodniki) pa predlog za izločitev takega sodnika. Šele če bi bili izločeni vsi sodniki pristojnega sodišča, bi prišla v poštev nujna delegacija na podlagi 66. člena ZPP, ne pa delegacija na podlagi 67. člena ZPP.

5. Ker iz navedenih razlogov predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Primerjaj npr. sklep Vrhovnega sodišča I R 80/2007 z dne 24. 5. 2007, I R 16/2025 z dne12. 3. 2025, I R 31/2025 z dne 12. 3. 2025 in I R 58/2025 z dne 7. 5. 2025.

Primerjaj npr. sklep Vrhovnega sodišča I R 31/2025 z dne 12. 3. 2025.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 11, 67, 109, 109/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.