VSRS Sklep I R 161/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-24

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

delegacija pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - manjše sodišče - nekdanji predsednik sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je ena izmed strank postopka nekdanji upokojeni predsednik pristojnega sodišča, ki preko obiskov sodišča ter udeleževanja praznovanj in druženj še vedno ohranja tesne in prijateljske stike z zaposlenimi na sodišču, ob tem, da gre za manjše sodišče v majhnem kraju, predstavlja tehten razlog, da v tem sporu ne odloča to sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Postojni.

1. V pravdni zadevi zaradi razveljavitve sklepov občnega zbora agrarne skupnosti je Okrajno sodišče v A. po sodnici C. C., ki sodniško službo opravlja na Okrajnem sodišču v D., na podlagi letnega razporeda dela pa so ji v reševanje dodeljene tudi zadeve Okrajnega sodišča v A., podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V predlogu navaja, da je eden izmed tožnikov (B. B.) nekdanji dolgoletni predsednik Okrajnega sodišča v A., ki kljub upokojitvi pred petnajstimi leti ohranja vezi in odnose s sodniki in zaposlenimi na sodišču, še vedno občasno prihaja na sodišče, se udeležuje tudi druženj zaposlenih in nekdanjih zaposlenih ob jubilejih in praznovanjih, nazadnje v aprilu 2025 ob upokojitvi ene od delavk sodišča, ko je druženje potekalo v gostinskem lokalu v bližini A. in je bil tako navzven viden obstoj prijateljskih odnosov med sodniki in zaposlenimi na sodišču ter B. B. Kolektiv Okrajnega sodišča v A. je bil ves čas zelo majhen, skupaj s sodniki je bilo zaposlenih vedno manj kot dvajset, zato so med njimi obstajale tesnejše vezi kot na drugih, večjih sodiščih. Ker je A. relativno majhen kraj, B. B. v svojem lokalnem okolju predstavlja znano osebo. Razpravljajoča sodnica ocenjuje, da bi opisane okoliščine v očeh povprečnega razumnega posameznika in tudi v očeh strank lahko ustvarile dvom o tem, ali bosta stranki tega pravdnega postopka pred sodiščem obravnavani nepristransko, zato je določitev drugega stvarno pristojnega sodišča potrebna zaradi zagotovitve ustavne pravice do nepristranskega sojenja kot elementa pravice do sodnega varstva iz 23. člena Ustave.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge v smislu citirane zakonske določbe spada zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov, ki na pristojnem sodišču izvajajo sodno oblast. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven. Po ustaljeni sodni praksi morajo biti podane takšne okoliščine, ki bi objektivno lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča nasploh. Razlogi za prenos pristojnosti morajo zadevati celotno sodišče in ne (le) sodečega sodnika.

4. Dejstvo, da je ena izmed strank postopka nekdanji upokojeni predsednik pristojnega sodišča,

ki preko obiskov sodišča ter udeleževanja praznovanj in druženj še vedno ohranja tesne in prijateljske stike z zaposlenimi na sodišču, ob tem, da gre za manjše sodišče v majhnem kraju, predstavlja tehten razlog, da v tem sporu ne odloča to sodišče. Opisane okoliščine oziroma medsebojne povezave enega od tožnikov s pristojnim sodiščem narekujejo prenos pristojnosti, saj so takšne narave, da bi bilo ogroženo tako zaupanje javnosti v nepristranskost tega sodišča kot nosilca sodne funkcije kot tudi zaupanje strank v korektnost postopka in v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Postojni.

Prim. zadeve Vrhovnega sodišča RS I R 70/2025 z dne 21. 5. 2025, I R 144/2024 z dne 4. 9. 2024, I R 7/2024 z dne 7. 3. 2024, I R 27/2022 z dne 6. 4. 2022 in I R 54/2018 z dne 12. 4. 2018, v katerih je prišlo do prenosa pristojnosti iz razloga, ker je bil stranka postopka (nekdanji) sodnik pristojnega sodišča.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.