VSRS Sklep I R 35/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom o nepristranskosti sodišča - zavrženje predloga

Predlogu za delegacijo pristojnosti, ki ga nasprotni udeleženec vlaga le dobre tri mesece po zavrnitvi prejšnjega predloga, prilaga različne dokumente, ki naj bi utemeljevali zatrjevane kršitve, predvsem zlobnost in maščevalnost razpravljajoče sodnice. V novem predlogu nasprotni udeleženec ne navaja nobenih vsebinsko bistveno drugačnih oziroma novih okoliščin, temveč gre le za kopičenje pavšalnih vlog, ki jih preveva odklonilen odnos do sodstva kot celote. Obravnavani predlog za delegacijo pristojnosti je v pravno bistvenih prvinah zato enak pred kratkim vloženemu in gre za pravno identično vlogo.

1. Okrajno sodišče v Domžalah na predlog CSD vodi nepravdni postopek I N 68/2024 za razrešitev in imenovanje novega skrbnika nasprotnega udeleženca.

2. Nasprotni udeleženec v vlogi s 27. 2. 2025 vnovič predlaga določitev drugega pristojnega sodišča. Okrajnemu sodišču v Domžalah, Višjemu sodišču v Ljubljani in številnim drugim slovenskim sodiščem očita zlorabo njegove socialne stiske, nasilništvo ter kratenje različnih ustavnih pravic, ki kažejo na zaroto oblasti Republike Slovenije.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo prenos pristojnosti po 67. členu ZPP, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

5. Vrhovno sodišče je nasprotnemu udeležencu že večkrat pojasnilo, nazadnje v sklepu I R 174/2024 s 6. 11. 2024, da delegacija pristojnosti ni sredstvo za odpravo morebitnih kršitev pri vodenju postopka in odločanju sodišča. Temu so namenjena redna in ob izpolnitvi zakonskih pogojev tudi izredna pravna sredstva. Nasprotni udeleženec ima možnost predlagati tudi izločitev sodnice, kar je že storil, vendar je bila zahteva kot neutemeljena zavrnjena. Predlogu za delegacijo pristojnosti, ki ga nasprotni udeleženec vlaga le dobre tri mesece po zavrnitvi prejšnjega predloga, prilaga različne dokumente, ki naj bi utemeljevali zatrjevane kršitve, predvsem zlobnost in maščevalnost razpravljajoče sodnice. V novem predlogu nasprotni udeleženec ne navaja nobenih vsebinsko bistveno drugačnih oziroma novih okoliščin, temveč gre le za kopičenje pavšalnih vlog, ki jih preveva odklonilen odnos do sodstva kot celote. Obravnavani predlog za delegacijo pristojnosti je v pravno bistvenih prvinah zato enak pred kratkim vloženemu in gre za pravno identično vlogo.

6. V skladu z drugim odstavkom 319. člena ZPP mora sodišče ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je o stvari že pravnomočno odločeno; okoliščina, da je tako, pa predstavlja procesno oviro za novo odločanje o pravno identični vlogi. Takšno vlogo je bilo zato treba skladno z omenjeno določbo ZPP zavreči.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS, I R 129/2024 z dne 14. 8. 2024, I R 127/2022 z dne 5. 10. 2022, I R 185/2020 z dne 18. 12. 2020, I R 127/2020 z dne 11. 9. 2020, I R 89/2020 z dne 19. 6. 2020, I R 12/2019 z dne 21. 2. 2019, I R 45/2017 z dne 6. 4. 2017 in I R 132/2010 z dne 16. 9. 2010.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 319

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.