VSRS Sklep III R 8/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-13

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je stečajna dolžnica, ki je skupaj s predlogom za začetek postopka osebnega stečaja vložila tudi predlog za odpust obveznosti, zaposlena na pristojnem sodišču, v okoliščinah konkretne zadeve lahko vpliva na videz nepristranskosti pristojnega sodišča in je tako podan utemeljen razlog za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Krškem.

1. Okrožno sodišče v Celju je z dopisom z dne 29. 4. 2025 Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP). Navedlo je, da je stečajna dolžnica zaposlena na Okrožnem sodišču v Celju na delovnem mestu sodne zapisnikarice, zaradi česar se pri svojem delu redno srečuje s sodniki, kar bi lahko vzbudilo dvom v zakonito in nepristransko odločanje sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Okoliščina, da je stečajna dolžnica zaposlena na sodišču, pred katerim bi tekel stečajni postopek, sama po sebi še ne utemeljuje prenosa pristojnosti, saj je treba imeti pred očmi vse okoliščine primera: ali je stranka sodni funkcionar pristojnega sodišča, ali gre za posebej občutljivo materijo, ali gre za reševanje spora ali za drug postopek, velikost pristojnega sodišča.

5. V tej zadevi je dolžnica, ki je zaposlena na Okrožnem sodišču v Celju kot sodna zapisnikarica, na to sodišče vložila predlog za začetek postopka osebnega stečaja in predlog za odpust obveznosti.

6. Postopek osebnega stečaja je kot eden izmed stečajnih postopkov vrsta nepravdnega postopka.

V nepravdnem postopku se praviloma ne rešuje sporov, saj je namenjen ureditvi medsebojnih razmerij, v tem primeru med stečajnim dolžnikom in njegovimi upniki. V predhodnem postopku osebnega stečaja spor ne nastane, če predlog za začetek vloži dolžnik sam, saj se v tem primeru domneva njegova insolventnost (1. točka drugega odstavka 383. člena v zvezi s prvim odstavkom 234. člena ZFPPIPP). Vendar pa lahko ne glede na navedeno spor nastane v glavnem postopku, in sicer najmanj v delu, v katerem sodišče odloča o odpustu obveznosti.

7. Okrožno sodišče v Celju sicer ne sodi med manjša sodišča, vendar pa je treba upoštevati, da gre za vodenje stečajnega postopka, za katerega veljajo posebna pravila ZFPPIPP. Po Letnem razporedu dela sodnic in sodnikov Okrožnega sodišča v Celju za leto 2025 z dne 12. 12. 2024 v zadevah prisilnih poravnav, stečajev in rednih likvidacij odločajo le tri sodnice. V tem primeru pa ni mogoče prezreti dejstva, da bo v postopku osebnega stečaja sodišče moralo reševati tudi morebitne spore, izhajajoče iz ureditve postopka odpusta obveznosti (npr. obstoj ovir za odpust obveznosti, dolžina preizkusnega obdobja, odločanje o ugovoru proti odpustu obveznosti, izpolnjevanje obveznosti stečajnega dolžnika, ki jih ima v postopku osebnega stečaja). Vse našteto so okoliščine, kjer dejstvo zaposlitve stečajne dolžnice na pristojnem sodišču lahko vpliva na videz nepristranskosti vseh sodnic, pristojnih za odločanje v stečajnem postopku.

8. Vrhovno sodišče je zato, na podlagi vsega navedenega, za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, Okrožno sodišče v Krškem, ki je krajevno najbližje stalnemu prebivališču dolžnice.

9. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Sklepi VSRS I R 14/2023 z dne 22. 2. 2023, I R 155/2023 z dne 4. 10. 2023 in I R 247/2023 z dne 25. 1. 2024.

Sklep VSRS I R 224/2024 z dne 7. 2. 2025 in VSRS Sklep III R 6/2025 z dne 8. 4. 2025.

Plavšak N., v: Komentar Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju - monografija. Tax-Fin-Lex, e-Paket INS z e-komentarjem ZFPPIPP, oddelek 5.3.1. Splošna pravila o strankah postopka zaradi insolventnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.