VSRS Sklep II DoR 332/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

povrnitev nepremoženjske škode - prometna nesreča - kolo z motorjem - kolesarska steza - povzročitev prometne nesreče iz malomarnosti - poškodba kolesarja - ugovor deljene odgovornosti - deljena odgovornost - soprispevek oškodovanca - soprispevek k nastanku škodnega dogodka - kolesar - kolesarka brez čelade - vožnja brez čelade - višina odškodnine - odmera odškodnine po cenah na dan sojenja - zamudne obresti - zakonske zamudne obresti - začetek teka zakonskih zamudnih obresti - zmanjšanje življenjske aktivnosti - poškodba glave - invalidnost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta bili leta 2015 udeleženi v prometni nesreči (toženec kot voznik kolesa s pomožnim motorjem, tožnik kot kolesar). Tožnik je v nesreči utrpel hude poškodbe. S tožbo je od toženca zahteval povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode, skupno 147.015,53 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je (v drugem sojenju, po razveljavitvi prve sodbe s sklepom VSL I Cp 2023/2022) tožencu naložilo plačilo odškodnine v višini 68.398,95 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 4. 2020 dalje do plačila (I. točka izreka). V presežku je zahtevek zavrnilo (II. točka izreka) in odločilo, da je tožnik dolžan tožencu povrniti 52,80 % njegovih potrebnih pravdnih stroškov, toženec pa tožniku 47,20 % pravdnih stroškov (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in prisojeno odškodnino zvišalo za 10.000 EUR (na 78.398,95 EUR) ter stroškovno odločitev spremenilo tako, da je tožnik dolžan tožencu povrniti 46,70 % njegovih pravdnih stroškov, toženec pa tožniku 53,30 % njegovih pravdnih stroškov. V preostalem delu je tožnikovo pritožbo in v celoti toženčevo pritožbo zavrnilo ter v nespremenjenem delu sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Toženec je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1. ali je v konkretnem primeru materialno pravno pravilna odločitev sodišča, da ne obstaja soprispevek tožnika oz. oškodovanca?

2. ali je materialno pravno pravilno stališče, da se odškodnina odmerja po povprečni neto slovenski plači na dan odločanja, priznavajo pa zakonske zamudne obresti od dneva vložitve zahtevka dalje?

3. ali je odločitev sodišča glede višine odškodnine skladna z načelom individualizacije in primerljive sodne prakse?

4. ali sodba sodišča druge stopnje (o zvišanju odškodnine) ustreza zahtevam po obrazloženi sodni odločbi?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1, 168, 168/2, 171, 171/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.