TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 202/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

prepozen predlog - zavrženje predloga za dovolitev revizije

V prvem odstavku 367.b člena ZPP je določeno, da mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v roku 30 dni od vročitve pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Tožniku je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 27. 3. 2025. Glede na to, da je tožnik predlog vložil 12. 5. 2025, ga je Vrhovno sodišče kot prepoznega zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožniku plačati 5.108,43 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, razvidnimi iz izreka sodbe. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V prvem odstavku 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je določeno, da mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v roku 30 dni od vročitve pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Tožniku je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 27. 3. 2025. Glede na to, da je tožnik predlog vložil 12. 5. 2025, ga je Vrhovno sodišče kot prepoznega zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 273/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

pogodba o prevzemu dolga - poravnava - razlaga pogodbe - zapadlost - protispisnost - dokazna ocena - zastaranje - vzajemno popuščanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je udeležencu podaljšalo zdravljenje v nadzorovani obravnavi za šest mesecev, določilo koordinatorje nadzorovane obravnave in jim opredelilo naloge. Pojasnilo je, da se je stanje udeleženca, ki ima paranoidno obliko shizofrenije ter odvisnost od marihuane, od katere trenutno abstinira, sicer izboljšalo in ni več popolnoma odklonilen do pomoči, a brez zunanjega pritiska nadzorovane obravnave obstaja veliko tveganje ponovnega opuščanja zdravil in ponovnega poslabšanja bolezni, ki je zaradi dolgoletnega slabega zdravljenja kronificirana. Zaključilo je, da so podani vsi pogoji iz 80. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr).

2. Sodišče druge stopnje je udeleženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlaga udeleženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih:

1. Ali je lahko podlaga za podaljšanje ukrepa nadzorovane obravnave zgolj strokovno mnenje izvedenke, če iz podatkov v spisu ne izhaja, da bi bil udeleženec nevaren sebi ali drugim ali da bi povzročal premoženjsko škodo?

2. Ali je dovoljeno poseči v pravico do osebne svobode na podlagi subjektivne ocene o bodočem poslabšanju zdravstvenega stanja, brez konkretnih dokazov ali dogodkov, ki bi ogrožali varnost oseb ali premoženja?

3. Ali je sodišče dolžno presojati vse pogoje iz 80. člena ZDZdr enakovredno in jih dokazno podkrepiti, preden odredi ali podaljša ukrep nadzorovane obravnave?

4. Ali pomeni dejstvo, da oseba sodeluje v zdravljenju, jemlje zdravila in ni nevarna, zadosten razlog za prostovoljno zdravljenje namesto ukrepa nadzorovane obravnave?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije na podlagi drugega odstavka 367.c člen ZPP zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 339/2, 339/2-15

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 15, 51, 82, 429, 1051

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 167/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - priposestvovanje - izredno priposestvovanje - mirna posest - načelo zaupanja v podatke zemljiške knjige - dobra vera - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna materialnopravna presoja sodišča druge stopnje glede neobstoja dobroverne posesti tožnikov?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna materialnopravna presoja sodišča druge stopnje glede neobstoja dobroverne posesti tožnikov?

1. Sodišče prve stopnje je zahtevku tožnikov ugodilo in ugotovilo, da sta solastnika sporne parcele vsak do polovice in tožencu naložilo povrnitev njunih stroškov pravdnega postopka. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je zahtevek tožnikov v celoti zavrnilo in sodbo spremenilo v stroškovnem delu.

2. Tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečega vprašanja:

"Ali zgolj dejstvo, da posestnik ni vpisan v zemljiško knjigo, nujno izključuje njegovo dobro vero, kot predpostavko za priposestvovanje, četudi je posest pridobil z izročitvijo v naravi, na podlagi pravnega posla, z zagotovili prodajalca in odvetnika, da je predmet pogodbe tudi sporna nepremičnina, v okviru dolgotrajne, mirne posesti brez nasprotovanja zemljiškoknjižnega lastnika oziroma, da glede na konkretne okoliščine obstaja dobrovernost tožnikove posesti za priposestvovanje po ZTLR?"

4. Na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je sodna praksa višjih sodišč neenotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43

Zakon o zemljiški knjigi (1995) - ZZK  - člen 1

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 28, 28/4, 72, 72/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 155/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - rok za plačilo takse - iztek roka - procesna predpostavka - umik predloga

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Tožniki so s tožbo zahtevali odstranitev spremembe in vzpostavitev prejšnjega stanja na posameznem delu stavbe ... v lasti toženke. S tožbenim zahtevkom so uspeli. Pritožbeno sodišče je pritožbo toženke zavrnilo.

2. Toženka je pravočasno vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. Skladno s prvim in drugim odstavkom 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona. Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

5. Ob vpogledu v uradne evidence je pristojna sodna oseba Vrhovnega sodišča 15. 5. 2025 ugotovila, da sodna taksa ni bila plačana. Rok za izplačilo je iztekel 8. 5. 2025.

6. Vrhovno sodišče je zato predlagateljico z dopisom II DoR 155/2023 s 15. 5. 2025 seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni plačana in ji dalo možnost, da se v roku osmih dni o tem izjavi, hkrati pa jo opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Predlagateljica na dopis ni odgovorila.

7. Plačilo sodne takse je procesna predpostavka za začetek postopka o predlogu za dopustitev revizije. Ker predlagateljica sodne takse ni plačala in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. To pomeni, da se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - ZPP-E  - člen 105a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 164/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - neplačana sodna taksa - zavrženje predloga za taksno oprostitev - sodna taksa - formalne predpostavke - prepozen predlog za oprostitev plačila sodne takse

Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, se predlog za dopustitev revizije šteje za umaknjen.

I. Predlog za oprostitev sodne takse se zavrže.

II. Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Tožnik je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Ker ob vložitvi predloga ni plačal sodne takse, ga je Vrhovno sodišče s plačilnim nalogom poznavalo, da takso poravna v 15-dnevnem roku in ga opozorilo na posledice neplačila.

2. Tožnik takse ni poravnal niti v roku ni zaprosil za oprostitev, odlog ali obročno plačilo. Vrhovno sodišče mu je zato poslalo dopis in omogočilo, da se v 8-dnevnem roku o tem izjavi. Dopis je bil tožnikovi pooblaščenki vročen 29. 5. 2025. Pooblaščenka je 12. 6. 2025 posredovala elektronsko sporočilo, da je tožnik takso skušal poravnati in je mislil, da jo je, vendar sedaj nima sredstev za osnovno preživljanje in takse ne more poravnati, zato prosi za taksno oprostitev.

3. Predlog za oprostitev sodne takse je prepozen. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. Plačilo sodne takse je procesna predpostavka za začetek postopka. Sodna taksa mora biti plačana najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse (drugi odstavek 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)). Predlog za taksno oprostitev mora biti podan najkasneje do izteka istega roka, saj sklep o taksni oprostitvi učinkuje od dne, ko je pri sodišču vložen tak predlog (prvi odstavek 13. člena zakona o sodnih taksah (ZST-1)).

5. Tožnik je predlog za taksno oprostitev vložil kasneje, celo po izteku roka za izjavljanje o neplačani taksi in navkljub opozorilu iz dopisa, da naknadno plačilo ne more vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105. a člena ZPP. Predlog za oprostitev plačila sodne takse je torej vložen prepozno, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (prvi odstavek 112. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 1. člena ZST-1).

6. Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, je Vrhovno sodišče ugotovilo, da se predlog za dopustitev revizije šteje za umaknjen (tretji odstavek 105. a člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 13, 13/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/2, 105a/3, 112, 112/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 243/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - krivdni stroški - končni sklep - nedovoljen predlog - sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan - sklep o odmeri nagrade izvedencu - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Obravnavani sklep nima lastnosti končnega sklepa.

1. Na podlagi Zakona o preprečevanju nasilja v družini (ZPND) je bil nasprotnemu udeležencu izrečen ukrep prepovedi približevanja in vzpostavljanja stikov z mladoletnim otrokom. Nasprotnemu udeležencu dlje časa ni bilo mogoče vročiti spornega sklepa, naposled pa je vročitev opravil detektiv.

2. Sodišče prve stopnje je detektivu za opravljeno storitev odmerilo nagrado in mu priznalo nadomestilo za stroške. Sklenilo je, da se celoten znesek izplača iz proračunskih sredstev sodišča, nasprotni udeleženec pa mora tako založena sredstva povrniti v proračun.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo nasprotnega udeleženca in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Pojasnilo je, da so bila vsa dejanja vročevalca potrebna ter izpostavilo, da gre za stroške, ki jih je nasprotni udeleženec z vztrajnim 7-mesečnim izogibanjem in zavračanjem sprejema sodnega pisanja zakrivil sam.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec vložil predlog za dopustitev revizije glede štirih revizijskih vprašanj.

6. Revizijo je mogoče vložiti zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje in zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje, s katerimi je postopek končan (prvi odstavek 367. člena in prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku).

7. Obravnavani sklep nima lastnosti končnega sklepa. S sklepom o odmeri nagrade in nadomestilu stroškov detektivu se ne odloča o glavni stvari, to je o ukrepih po ZPND. Gre za sklep o krivdno povzročenih stroških, ki je akcesorne narave. Z njim postopek ni pravnomočno končan. Ker tak predlog ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen v zvezi s 384. členom ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37, 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 361, 361/1, 367, 367a, 367c, 367c/2, 377,  384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 244/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - pooblastilo - postulacijska sposobnost - predlog za oprostitev plačila sodne takse - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper odločbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil vlogo, ki jo je poimenoval pritožba.

2. Vrhovno sodišče je njegovo vlogo po vsebini obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

4. Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (367.č in 377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 100/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - protipravno ravnanje sodnika - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - odškodninska odgovornost sodnika - ugoditev predlogu

Tožnik uveljavlja odškodninsko odgovornost sodnice Okrožnega sodišča v Kopru zaradi domnevnih protipravnih ravnanj pri sojenju v drugi pravdni zadevi tega sodišča. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem odškodninskem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Kopru vložil tožbo zoper sodnico tega sodišča Anico Posega Čeč zaradi povrnitve škode v višini 268.208 EUR, ki naj bi mu jo povzročila s pristranskim in krivičnim odločanjem v pravdnem postopku P 387/2017 (kasneje P 28/2020), ki je potekal pred navedenim sodiščem. Iz teh razlogov je tožnik ob vložitvi tožbe predlagal tudi, naj Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer izven primorskega in goriškega območja.

3. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

4. Iz tožbe je razvidno, da tožnik uveljavlja odškodninsko odgovornost sodnice Okrožnega sodišča v Kopru zaradi domnevnih protipravnih ravnanj pri sojenju v drugi pravdni zadevi tega sodišča. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem odškodninskem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 105/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninska odgovornost države - odškodninska odgovornost sodnika - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da okoliščina, da bi o tožnikovi pritožbi zoper odločitev o odškodninski odgovornosti za škodo, ki naj bi jo stranki povzročilo prvostopenjsko sodišče in potrdilo pristojno pritožbeno sodišče v drugi sodni zadevi, predstavlja utemeljen razlog za delegacijo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik zahteva od Republike Slovenije odškodnino zaradi protipravnega postopanja Okrajnega in Višjega sodišča v Kopru v zadevi, v kateri je nastopal kot tožnik zoper A., d. .o. o.

Skupaj s pritožbo je vložil tudi predlog za delegacijo pristojnosti na drugo višje sodišče, ki ga utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost pristojnega višjega sodišča. Trdi, da je Višje sodišče v Kopru v prej navedeni zadevi ravnalo nezakonito in kršilo njegove pravice, zato tudi zahteva odškodnino. Meni, da opisana situacija nedvomno ustvarja videz objektivne pristranskosti in vzbuja resen dvom v poštenost sojenja v tej zadevi.

3. Ena od funkcij procesnega instituta delegacije pristojnosti je zagotavljanje nepristranskosti sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko vzbudil pri strankah postopka ali v javnosti. Zato so s pojmom "drugi tehtni razlogi" po ustaljeni sodni praksi zajete predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča kot takega, torej okoliščine, zaradi katerih bi na vse sodnike pristojnega sodišča lahko padla senca dvoma v njihovo nepristranskost pri odločanju v konkretni zadevi.

4. Vrhovno sodišče ocenjuje, da okoliščina, da bi o tožnikovi pritožbi zoper odločitev o odškodninski odgovornosti za škodo, ki naj bi jo stranki povzročilo prvostopenjsko sodišče in potrdilo pristojno pritožbeno sodišče v drugi sodni zadevi, predstavlja utemeljen razlog za delegacijo. Zato je zato na podlagi 67. člena ZPP sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Višje sodišče v Ljubljani.

Postopek se je vodil pred Okrajnim sodiščem v Kopru P 174/2017 in nato pred Višjem sodiščem v Kopru I Cp 172/2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.