TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 389/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

pogoji za dopustitev revizije - prodajna pogodba - neveljavnost pogodbe - podpis na pogodbi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnica lastnica nepremičnine parc. št. 1149/5, k. o. ... (ID ...), in tožencu naložilo plačilo pravdnih stroškov tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženčevo pritožbo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da pravdni stranki nosita vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

i) ali je ravnanje pritožbenega sodišča procesno zakonito, če neargumentirano ugotovi odvečnost presoje spornosti že na oko jasno ponarejenega podpisa prodajalca v pogodbi v škodo tožene stranke;

ii) ali je ravnanje pritožbenega sodišča materialnopravno pravilno in ustavno - pravno skladno, ko je opustilo presojo in uporabo materialnega zakona in podzakonskih predpisov in vsebinsko argumentirano ni zavzelo stališč o očitkih neveljavnosti pogodbe, ki naj bi vzpostavila pravni temelj tožbi;

iii) ali je ravnanje drugostopenjskega sodišča materialnopravno pravilno, ko se pri ugotavljanju dejstva, ali je tožena stranka zakonita lastnica parc. št. 1140/5, k. o. ... (ID ...), v nasprotju z ustavno sodno prakso ni ustrezno opredelilo, ali in kdaj je prenehalo prehajati premoženje v družbeno lastnino pri občinah kot takratnih družbenopolitičnih skupnostih, in je protiustavno zaključilo, da je le-ta tudi po uvedbi Ustave RS lahko še vedno nastajala.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 473/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

uporabnina - zdravniško opravičilo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik od toženke zahteve plačilo uporabnine za obdobju od 1. 1. 2020 do 31. 7. 2022, ko je ta brez pravnega naslova brezplačno uporabljala njegovo stanovanje.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati 3.733,89 EUR z obrestmi (I. točka izreka). Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera sodišče kršilo ustavno pravico toženke do sodelovanja v postopku, vključno s pravico do izjave in dokazovanja, s tem ko je kot pravilno potrdilo postopanje sodišča prve stopnje, ki je, kljub pravočasnemu uradnemu zdravniškemu opravičilu toženke iz zdravstvenih razlogov, ki je zajemalo tudi podatek o podaljšanju bolniškega staleža po odločbi ZZZS vse do 26. 9. 2023, in predlogu za preložitev naroka, opravilo prvi narok za glavno obravnavo v nenavzočnosti toženke, na njem zaključilo dokazni postopek in izdalo sodbo.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 115, 115/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 451/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

pogodba o preužitku - prepoved odsvojitve in obremenitve - darilna pogodba - ničnost pogodbe - razveza pogodbe - sprememba pogodbe - izročilna pogodba - pogodba o dosmrtnem preživljanju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni (I. točka izreka sodbe) in oba podredna tožbena zahtevka (II. in III. točka izreka sodbe) ter odločilo, da mora tožnica tožencema povrniti njune pravdne stroške, ki bodo odmerjeni s posebnim sklepom (IV. točki izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da tožnica sama krije svoje pritožbene stroške, tožencema pa mora povrniti 2.104,50 EUR pritožbenih stroškov skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Tožnica vlaga zoper sodbo sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju, ali bi morali sodišči prve in druge stopnje pri razsojanju o predmetu spora uporabiti določila takrat (dne 14. 7. 1998) veljavnih pravnih predpisov, torej Obči državljanski zakonik, Zakon o obligacijskih razmerjih in Zakon o dedovanju ali lahko uporabita sedaj veljavne pravne predpise (Obligacijski zakonik), ki takšne oblike pogodbe (Izročilna pogodba o dosmrtnem preživljanju) niti ne urejajo.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 1060

Zakon o obligacijskih razmerjih (1978) - ZOR  - člen 124, 125, 125/1

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 120, 120/2, 120/3, 121

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 40/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-23

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

javni uslužbenci - sindikalni zaupnik - ocena delovne uspešnosti - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je toženka za tožnika kot sindikalnega zaupnika dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom dovolilo spremembo tožbe z dne 12. 9. 2024 (I. točka izreka). S sodbo je odločbo toženke z dne 23. 4. 2021 odpravilo (II. točka izreka). Toženki je naložilo, da mora za tožnika za obdobje od 1. 7. 2020 do 31. 12. 2020 izdelati oceno redne delovne uspešnosti in mu na podlagi tako izdelane ocene redne delovne uspešnosti za navedeno obdobje priznati vse pripadajoče pravice (III. točka izreka). Toženki je naložilo še, da mora tožniku plačati stroške postopka v znesku 264,99 EUR, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da stranki sami krijeta vsaka svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije zastavlja sledeči vprašanji:

− ali je tožena stranka dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti za tožnika, ki je sindikalni zaupnik;

− ali sta sodišči nižje stopnje zagrešili kršitve določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in tudi po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP s tem, ko nista navedli razlogov, zaradi katerih sta zavrnili ugovor tožene stranke, da ne more izvesti ocenjevanja redne delovne uspešnosti za tožnika, skladno z veljavnimi predpisi.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) podani glede vprašanja, navedenega v izreku. Zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 57/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

vrnitev v prejšnje stanje - sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Postopek v zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje je postopek, ki je vzporeden (akcesoren) postopku o glavni stvari. V njem se ne odloča o glavni stvari, temveč le o utemeljenosti predloga za vrnitev postopka v prejšnje stanje, konkretno o tem, ali je bilo določeno procesno dejanje zamujeno iz opravičljivega razloga. Tak sklep nima lastnosti končnosti in postopek z njim ni pravnomočno končan, zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom ugodilo predlogu tožene stranke za vrnitev v prejšnje stanje v zvezi z odpravo posledic, ki so nastale zaradi zamujenega roka za vložitev odgovora na tožbo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke, potrdilo sklep sodišča prve stopnje in pridržalo odločitev o stroških pritožbenega postopka za končno odločbo.

3. Zoper navedeni sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

5. Po prvem odstavku 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je revizija dovoljena zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o ugoditvi predlogu za vrnitev v prejšnje stanje ni tak sklep. Kot je Vrhovno sodišče pojasnilo že v več odločbah,1 je postopek v zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje postopek, ki je vzporeden (akcesoren) postopku o glavni stvari. V njem se ne odloča o glavni stvari, temveč le o utemeljenosti predloga za vrnitev postopka v prejšnje stanje, konkretno o tem, ali je bila zamuda procesnega dejanja oziroma naroka opravičljiva ali ne. Tak sklep tako nima lastnosti končnosti in postopek z njim ni pravnomočno končan, zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen. Glede na to je Vrhovno sodišče predlog ob smiselni uporabi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

1 Primerjaj npr. zavrženja predlogov za dopustitev revizije v odločbah Vrhovnega sodišča II DoR 409/2024 z dne 18. 12. 2024 II DoR 21/2023 z dne 22. 2. 2023, II DoR 269/2018 z dne 13. 9. 2018, II DoR 117/2016 z dne 23. 6. 2016 in II DoR 261/2015 z dne 5. 11. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1, 384/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 30/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - dejanska podlaga - zavrnitev predloga

Elementarna logika sodnega postopka terja, da predlagatelj pravne posledice le-to podpre z dejansko podlago. Tako je tudi v postopku po 67. členu ZPP. Pregled zadeve pokaže, da je pritožnik v pritožbi zoper sodbo Okrajnega sodišča v Velenju P 109/2022 med drugim navedel tudi "zahteva za izločitev celjskega višjega sodišča".

Očitno je, da torej predlog za prenos pristojnosti ni podprt z nikakršno dejansko podlago. Tak predlog je evidentno neutemeljen in ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

1. Tožena stranka se je pritožila zoper sodbo Okrajnega sodišča v Velenju.

2. Višje sodišče v Celju, ki je po Zakonu o pravdnem postopku (ZPP) pristojno odločati o pritožbi, je Vrhovnemu sodišču predložilo zadevo zaradi odločitve o predlogu toženca za delegacijo pristojnosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Elementarna logika sodnega postopka terja, da predlagatelj pravne posledice le-to podpre z dejansko podlago. Tako je tudi v postopku po 67. členu ZPP. Pregled zadeve pokaže, da je pritožnik v pritožbi zoper sodbo Okrajnega sodišča v Velenju P 109/2022 med drugim navedel tudi "zahteva za izločitev celjskega višjega sodišča".

6. To je vse, kar v njegovi vlogi zadeva vprašanje delegacije pristojnosti. Očitno je, da torej predlog za prenos pristojnosti ni podprt z nikakršno dejansko podlago. Tak predlog je evidentno neutemeljen in ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 411/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

stečajni postopek - prodaja premoženja v stečajnem postopku - ničnost prodajne pogodbe - pomanjkanje procesne sposobnosti - aktivna procesna legitimacija - posledice začetka stečajnega postopka zoper dolžnika - ničnost pravnih poslov - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožbo, vloženo 29. 8. 2023, zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, potrdilo prvostopenjski sklep in odločilo, da mora tožnica tožencu povrniti 522,65 EUR pritožbenih stroškov.

3. Tožnica vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali pravica upnika, čigar dolžnik je premoženje odtujil z ničnim pravnim poslom, da uveljavlja pravno varstvo z ničnostnim zahtevkom z začetkom stečajnega postopka preneha?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 245, 245/2, 342, 342/5, 386, 386/1, 386/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 395/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

odgovor na tožbo - pogoji za izdajo zamudne sodbe - predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine - ugovor zoper sklep o izvršbi - postopek po razveljavitvi sklepa o izvršbi - dopolnitev tožbe - odgovor na dopolnitev tožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim tožnica zahteva, naj sodišče razsodi, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 31276/2021 z dne 17. 5. 2021 ostane v veljavi tako, da je toženka dolžna plačati tožnici znesek 3.165,46 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 12. 2020 dalje do plačila. Odločilo je še, da mora tožnica povrniti toženki njene pravdne stroške v znesku 1.086,32 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali stvarno in krajevno pristojno sodišče po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi drugega odstavka 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, po katerem se predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine obravnava kot tožba v pravdnem postopku in vloženi dopolnitvi tožbe tožeče stranke (upnika) ter pasivnosti tožene stranke (dolžnika), katera ne odgovori na dopolnitev tožbe, izda zamudno sodbo po določbah 318. člena Zakona o pravdnem postopku?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 277, 278, 318, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 436, 436/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 62, 62/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 477/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - laični predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper odločbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). Vrhovno sodišče je tožnika na to opozorilo med drugim že v sklepih II DoR 151/2024 z dne 14. 8. 2024, II DoR 165/2024 z dne 19. 6. 2024, II DoR 150/2024 z dne 22. 5. 2024 in II DoR 512/2023 z dne 3. 4. 2024, vendar je tožnik v obravnavanem primeru vnovič sam vložil predlog za dopustitev revizije in ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem državnem izpitu.

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 14/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - bivališče nasprotnega udeleženca - zavrnitev predloga

Sicer drži, da je zavod, v katerem se nahaja nasprotni udeleženec, na območju drugega krajevno pristojnega sodišča, vendar ni mogoče spregledati drugih okoliščin primera, ki govorijo proti prenosu pristojnosti: sedež predlagatelja, bivališče staršev nasprotnega udeleženca, ki so potencialni skrbniki ter zlasti dejstvo, da je predložitveno sodišče z zadevo že seznanjeno, saj je postavilo izvedenca psihiatrične stroke, ki je tudi že izdelal izvedensko mnenje.

1. Okrajno sodišče v Ajdovščini je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj nasprotni udeleženec do nadaljnjega biva v CUDV Draga v Ljubljani. Ker je zavod, v katerem ima nasprotni udeleženec začasno bivališče, na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani, predložitveno sodišče meni, da se bo postopek lažje opravil pred njim.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 v zvezi s prvim odstavkom 30. člena ZDZdr). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. Sicer drži, da je zavod, v katerem se nahaja nasprotni udeleženec, na območju drugega krajevno pristojnega sodišča, vendar ni mogoče spregledati drugih okoliščin primera, ki govorijo proti prenosu pristojnosti: sedež predlagatelja, bivališče staršev nasprotnega udeleženca, ki so potencialni skrbniki (list. št. 14 v spisu) ter zlasti dejstvo, da je predložitveno sodišče z zadevo že seznanjeno, saj je postavilo izvedenca psihiatrične stroke, ki je tudi že izdelal izvedensko mnenje. Ker ni smotrno, da bi postopek ob takih okoliščinah in v tej fazi prevzelo drugo sodišče, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.