TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 5/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

DRUŠTVA - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

pridobitev lastninske pravice na nepremičnini - lastninjenje kmetijskih zemljišč in gozdov v družbeni lastnini - družbena lastnina - vknjižba družbene lastnine in pravice uporabe v zemljiški knjigi - lovska družina - društvo - status lovske družine - pravilnost podatkov vpisanih v zemljiško knjigo - pravica do zasebne lastnine - priposestvovanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožeča stranka (Republika Slovenija) zahteva ugotovitev lastninske pravice na podlagi 14. člena Zakona o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov RS (ZSKZ) na nepremičninah v k. o. ..., pri katerih je bila v zemljiški knjigi kot lastnica vpisana tožena stranka - lovska družina.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožeča stranka lastnica nepremičnin: 175/6, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 228, 232 in 322/4, vse k. o. ... Odločilo je še, da je tožena stranka dolžna v 15 dneh tožeči stranki plačati 1.174,90 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od naslednjega dne po preteku paricijskega roka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlaga tožena stranka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih:

1.) Ali je tožena stranka lahko pridobila lastninsko pravico s priposestvovanjem v času nemotene posesti po uveljavitvi Zakona o skladu kmetijskih zemljišč?

2.) Ali na dobroverno zakonito posest vpliva okoliščina, da je Republika Slovenija (kot domnevni zakoniti lstnik) v tridesetletnem obdobju v več upravnih postopkih potrdila, da je tožena stranka (in ne Republika Slovenija) lastnica tega zemljišča in so sodišča zato dolžna raziskati dejansko stanje glede dobrovernosti posestnika?

3.) Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča prve in druge stopnje, da je tožena stranka pridobila na vtoževanih nepremičninah družbeno lastnino, glede na to, da je tožena stranka kot pravna oseba civilnega prava pridobila lastninsko pravico na vtoževanih nepremičninah po določbah Zakona o kmetijskih zemljiščih (Uradni list SRS, št. 26/73, 24/75, 23/77 in 1/79)

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (1993) - ZSKZ  - člen 14, 14/1

Zakon o zemljiški knjigi (1995) - ZZK  - člen 123

Zakon o varstvu, gojitvi in lovu divjadi ter o upravljanju lovišč (1976) - ZVGLD  - člen 29

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 29

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 313/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

odstop od sodne prakse - oderuštvo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije ni utemeljen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je prodajna pogodba med pravdnima strankama nična, kakor tudi nadaljnji zahtevek po izbrisni tožbi.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbo zavrnilo in sodbo potrdilo.

3. Zoper pravnomočno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožnik. Predlaga dopustitev revizije glede naslednjih dveh vprašanj:

- "Ali odločitvi višjega in prvostopnega sodišča odstopata od sodne prakse Vrhovnega sodišča v enakih ali podobnih primerih?

- Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno odločili, da sporna prodajna pogodba z dne 2. 7. 2020, sklenjena v obliki notarskega zapisa, ni nična, ker naj ne bi šlo za prepovedan pravni fiduciarni posel in ni oderuška, ker ni podan subjektivni element oderuštva?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). V obravnavani zadevi glede na odločitev nižjih sodišč ter glede na dejansko podlago sodbe zastavljeni vprašanji tem merilom ne ustrezata. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 109/2010, enako tudi II DoR 68/2010, II DoR 347/2010, II DoR 112/2010, II DoR 17/2010, II DoR 129/2009
VSRS Sklep II DoR 531/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-24

ugovor zoper plačilni nalog - pravniški državni izpit (PDI) - laičen ugovor - nedovoljen ugovor - zavrženje ugovora

Če stranka sama vloži ugovor zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče, mora imeti opravljen pravniški državni izpit, sicer se njen ugovor zavrže.

Ugovor A. A. zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse se zavrže.

1. Vrhovno sodišče je 20. 1. 2025 izdalo plačilni nalog za plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije.

2. Predlagatelj je pri Vrhovnem sodišču vložil laični ugovor zoper plačilni nalog II DoR 531/2023 z dne 20. 1. 2025. Potrdila o opravljenem pravniškem izpitu ni priložil.

4. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (kamor sodi tudi odločanje o ugovoru zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče) lahko stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če vlogi ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, jo sodišče zavrže (smiselna uporaba 367.č člena ZPP).

5. Predlagatelj ni zatrjeval niti izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev ugovora zato nima postulacijske sposobnosti. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 36/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

nepravdni postopek - krajevna pristojnost - določitev krajevno pristojnega sodišča - register zrakoplovov

Posredna navezna okoliščina napotuje na smiselno uporabo pravila iz 58. člena ZPP, ki ureja pristojnost v sporih o letalu in ladji. Za te spore je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega se vodi vpisnik, v katerega je vpisano letalo. Register zrakoplovov vodi Javna agencija za civilno letalstvo (22. člen ZLet), ki ima sedež v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Predlagatelj je v tej zadevi podal predlog za izdajo "sklepa o ugotovitvi lastništva za rabljen helikopter". Pojasnjuje, da tak sklep zahteva Agencija za civilno letalstvo, zaradi spremembe lastništva v registru zrakoplovov.

2. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

3. Če so za odločanje pristojna sodišča Republike Slovenije, pa ni mogoče ugotoviti, katero sodišče je krajevno pristojno, določi krajevno pristojno sodišče Vrhovno sodišče Republike Slovenije (šesti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku; ZNP-1).

4. Edina navezna okoliščina v tej zadevi je zaenkrat zatrjevana potreba za vpis zrakoplova v register zrakoplovov.

5. V skladu s 4. točko drugega odstavka 23. člena Zakona o letalstvu (ZLet) v povezavi s 1. točko prvega odstavka istega člena je izpolnjen pogoj evropskega državljanstva (oziroma sedeža pravne sebe v EU), ki se zahteva za registracijo zrakoplovov v Republiki Sloveniji. To je tudi razlog, ki zaenkrat ne izključuje pristojnosti slovenskega sodišča v tem nepravdnem postopku.

6. Posredna navezna okoliščina napotuje na smiselno uporabo pravila iz 58. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki ureja pristojnost v sporih o letalu in ladji. Za te spore je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega se vodi vpisnik, v katerega je vpisano letalo. Register zrakoplovov vodi Javna agencija za civilno letalstvo (22. člen ZLet). Agencija ima sedež na Kotnikovi ulici 19 a v Ljubljani.

7. Pri določitvi krajevno pristojnega sodišča po šestem odstavku 11. člena ZNP-1 se je zato Vrhovno sodišče oprlo na opisano navezno okoliščino ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/6

Zakon o letalstvu (2001) - ZLet  - člen 22, 23

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 58

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 124/2018, enako tudi VSRS Sklep I R 125/2018
VSRS Sklep I R 29/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka (udeleženec) v postopku - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je ena izmed etažnih lastnic stavbe v zvezi s katero teče postopek določitve pripadajočega zemljišča, zaposlena kot sodnica in predsednica sodišča, ki je pristojno odločati o zadevi, utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je v teku nepravdni postopek III N 270/2023 zaradi ugotovitve pripadajočega zemljišča. Sodišče je podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP‑1). Navaja, da se predlog za ugotovitev pripadajočega zemljišča nanaša na več stavb znotraj soseske, med drugim tudi na stavbo prve predlagateljice - Skupnosti vsakokratnih etažnih lastnikov stavbe z naslovi ..., ... in ... Ena izmed etažnih lastnic navedene stavbe je predsednica Okrajnega sodišča v A., kar bi lahko ustvarjalo videz objektivne pristranskosti.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge spada zahteva po nepristranskosti sodišča, v povezavi z zunanjim videzom nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča do udeležencev postopka in do javnosti.

4. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da pod pojem "drug tehtni razlog" lahko sodijo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka postopka.

Dejstvo, da je ena izmed etažnih lastnic stavbe, v zvezi s katero teče postopek določitve pripadajočega zemljišča, zaposlena kot sodnica in predsednica sodišča, ki je pristojno odločati o zadevi, utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Kranju.

Betetto N.: Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 1. knjiga, GV Založba, Ljubljana, 2005, str. 291.

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča I R 162/2024 z 2. 10. 2024, I R 136/2024 s 14. 8. 2024, I R 239/2023 z 20. 12. 2023, I R 144/2023 s 6. 9. 2023 in I R 50/2022 z 18. 5. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022
VSRS Sklep II DoR 385/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

nepravdni postopek - ureditev meje v nepravdnem postopku - močnejša pravica - meja - dokazna ocena - odločilna dejstva - posestno stanje - obrazloženost sodne odločbe - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali obrazložitev dokazne ocene sodišč prve in druge stopnje glede odločilnega dejstva (o seznanjenosti nasprotnih udeležencev s posestnim stanjem celotnega spornega mejnega prostora) zadosti standardu razumne in obrazložene sodne odločbe, kot to izhaja iz prakse Ustavnega sodišča in ESČP (22. člen Ustave in 6. člen EKČP).

Ali obrazložitev dokazne ocene sodišč prve in druge stopnje glede odločilnega dejstva (o seznanjenosti nasprotnih udeležencev s posestnim stanjem celotnega spornega mejnega prostora) zadosti standardu razumne in obrazložene sodne odločbe, kot to izhaja iz prakse Ustavnega sodišča in ESČP (22. člen Ustave in 6. člen EKČP).

1. V tej zadevi gre za ureditev meje. Ker udeleženci niso soglašali z ureditvijo meje na podlagi močnejše pravice, jo je sodišče prve stopnje uredilo po zadnji mirni posesti.

2. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo prve nasprotne udeleženke in drugega nasprotnega udeleženca ter sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Prva nasprotna udeleženka in drugi nasprotni udeleženec vlagata predlog za dopustitev revizije glede naslednjih treh vprašanj:

- Ali obrazložitev dokazne ocene sodišč prve in druge stopnje glede odločilnega dejstva (o seznanjenosti nasprotnih udeležencev s posestnim stanjem celotnega spornega mejnega prostora) zadosti standardu razumne in obrazložene sodne odločbe, kot to izhaja iz prakse Ustavnega sodišča in ESČP (22. člen Ustave in 6. člen EKČP).

- Ali je stališče, da pri uporabi kriterija zadnje mirne posesti dobra vera pri izvajanju posesti ni pomembna, temveč je odločilno zgolj zadnje mirno posestno stanje, združljivo z 2. in 33. členom Ustave?

- Ali je sodišče druge stopnje v zvezi s presojo pritožbenih očitkov glede slabe vere predlagateljice (njenega vedenja o poteku katastrske meje) zadostilo pravici do obrazloženega odgovora na pritožbo (22. člen ustave)?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa 1. odstavek 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) za dopustitev revizije, izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa, odločbo je sprejelo soglasno (7. odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2. 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 471/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

postulacijska sposobnost - laični predlog - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Toženec predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Toženec predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (367č. in 377. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča II DoR 64/2024 z dne 17. 4. 2024, II DoR 151/2024 z dne 14. 8. 2024 in II DoR 353/2024 z dne 16. 10. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 483/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

rok za vložitev predloga za dopustitev revizije - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V prvem odstavku 367.b člena ZPP je določeno, da mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v roku 30 dni od vročitve pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Tožnici je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 11. 9. 2024. Glede na to, da je tožnica predlog vložila 24. 12. 2024, ga je Vrhovno sodišče kot prepoznega zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) ugotovilo, da v skupno premoženje tožnice in toženca spada terjatev v višini 38.200 EUR iz naslova povečanja vrednosti nepremičnine zaradi skupnih vlaganj v prvo etažo z ID znakom ..., drugo etažo z ID znakom ... in v nadstrešek stanovanjske hiše na naslovu ..., in številne premičnine, ki so navedene v točki I izreka sodbe. Odločilo je, da sta deleža tožnice in toženca na skupnem premoženju enaka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo v celoti zavrnilo, tožničini pritožbi pa delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v prvi alineji točke I izreka spremenilo tako, da je znesek 38.200 EUR zvišalo na znesek 52.040 EUR. V preostalem delu je tožničino pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. V prvem odstavku 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je določeno, da mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v roku 30 dni od vročitve pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Tožnici je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 11. 9. 2024. Glede na to, da je tožnica predlog vložila 24. 12. 2024, ga je Vrhovno sodišče kot prepoznega zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 69/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-19

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - laičen predlog - laična vloga - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagatelj svojo vlogo tudi poslal.

Predlagatelj vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Tožnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je laično poimenoval "Odgovor in pojasnilo v zadevi P 131/2020 (I Cp 207/2024)". Naknadno (17. 2. 2025) je vložil še novo vlogo. Potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagatelj svojo vlogo tudi poslal.

4. Vlogo je torej treba obravnavati po pravilih o revizijskem postopku in torej kot predlog za dopustitev revizije, saj drugega procesnega okvira preprosto ni. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 433/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

posojilna pogodba - zavrnitev dokaznega predloga - identično dejansko stanje - pravno relevantna dejstva - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora tožniku v 15 dneh plačati 28.000 EUR (ki jih je prejel na podlagi posojilne pogodbe, ustno sklenjene v novembru 2014) z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 6. 2015 in pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tožencu je naložilo, da mora tožniku v 15 dneh povrniti 563,64 EUR stroškov pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlagata tožnika. Predlagata dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih:

1. Ali je kršena pravica iz Ustave RS in EKČP do poštenega sojenja, pravica do pritožbe in pravica do sodnega varstva, če sodišče zavrne dokazni predlog o zaslišanju priče (A. A.), s katero stranka dokazuje obstoj fiktivne pravne subjektivitete stranke v pogodbah in sodnih postopkih?

2. Ali je kršena pravica iz Ustave RS in EKČP do sodnega varstva in pravica do pritožbe, če višje sodišče ne obrazloži posamezne konkretizirane pritožbene navedbe (da je bil tožnik pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje, ki izvira iz istega dogodka kot predmetno posojilo)?

3. Ali se pri posojilni pogodbi lahko šteje kot posojilojemalec oseba, ki ni dejansko prejela denarja, ampak je bila dokazano le posrednik med posojilodajalcem in posojilojemalcem?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 339, 339/2, 339/2-8

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 569

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.