VSRS Sklep I R 249/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za delegacijo pristojnosti - določitev pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnik kot stranka v postopku - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Sodna praksa pa je že zavzela stališče, da je lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča tudi, če bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja kolega sodnika istega sodišča v drugi zadevi. Zaradi zagotovitve zunanjega videza nepristranskosti so torej izkazani pogoji za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Tožnik je na Okrajno sodišče v Mariboru dne 10.12.2015 vložil vlogo, naslovljeno kot "Tožba zoper A. A., ..., zaradi suma storitve kaznivih dejanj in oškodovanja predvsem v cenitvi, ter povrnitve škode v izvršilnem postopku". Sodišče je je vlogo vpisalo v zadevo Rp 729/2025. Iz vloge izhaja, da toženki, ki je sodnica na Okrajnem sodišču v Mariboru, očita napake pri odločanju v izvršilnem postopku I 2880/2029, ki je tekel pred tem sodiščem.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je na Vrhovno sodišče poslalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navaja, da je nasprotna udeleženka okrožna sodnica na Okrajnem sodišču v Mariboru. Če bi sodišče še naprej postopalo v zadevi, bi lahko s svojim ravnanjem okrnilo videz nepristranskosti in vzbudilo resen dvom v poštenost sojenja. Vplivalo bi na percepcijo javnosti o nevtralnosti sojenja. Sklicuje se na sklep Vrhovnega sodišča I R 20/2019 z dne 15. 4. 2019, v katerem je zavzeto stališče, da je objektivni videz nepristranskosti lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti upoštevaje kriterij razumnega opazovalca ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Kot primer je Vrhovno sodišče izpostavilo situacijo, ko je sodnik pristojnega sodišča stranka v postopku, in bi morali v zadevi odločati njegovi kolegi oziroma sodelavci, kar bi lahko ogrozilo zaupanje strank in javnosti v nepristranskost sodišča. Če bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja kolega sodnika iz istega sodišča v drugi zadevi, je videz nepristranskosti sodišča lahko okrnjen. Sklicuje se še na sklep Vrhovnega sodišča I R 190/2023 z dne 18. 10. 2023. Sodišče zato v skladu z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) Vrhovnemu sodišču predlaga, da za postopanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Postopek se bo na tak način lažje opravil, oziroma so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Temeljni namen delegacije je zagotavljanje smotrnosti, vendar je izjemoma, kot drug tehten razlog mogoče upoštevati tudi dvom v t. i. objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Sodna praksa pa je že zavzela stališče, da je lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča tudi, če bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja kolega sodnika istega sodišča v drugi zadevi.

Zaradi zagotovitve zunanjega videza nepristranskosti so torej izkazani pogoji za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

6. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in kot drugo pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče na Ptuju.

Primerjaj sklepa VS RS: I R 20/2019 , I R 228/2025 in številne druge.

Primerjaj sklepe VS RS: I R 190/2023 ,I R 28/2022, I R 18/2022, I R 190/2021 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.