VSRS Sklep II DoR 195/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

priposestvovanje stvarne služnosti - priposestvovalna doba - prekarij - pravica stranke do izjave - načelo zaupanja v podatke zemljiške knjige - pravne napake - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da za potrebe gospodujočih nepremičnin parc. št. 464/5 in parc. št. 464/6, obe k. o. ..., ki sta last tožnikov, vsakega do 1/2, obstaja v korist vsakokratnega lastnika teh nepremičnin, za potrebe kmetijske obdelave, služnostna pravica hoje in voženj s kmetijskimi stroji in osebnim vozilom po obstoječi utrjeni poti, ki poteka po služečih zemljiščih, in sicer po nepremičnini parc. št. 491 k. o. ... od točke A do točke B v dolžini 25,5 m in po nepremičnini parc. št. 490 k. o. ... od točke B do točke C v dolžini 1 m ali tedaj v skupni dolžini 26,5 m in v širini 2,7 m, 2,8 m, 2,4 m, 2,65 m in 2,4 m, kot to izhaja iz Skice trase zatrjevane služnostne poti, izdelane po sodnem izvedencu za geodezijo Mateju Maligoju z dne 22. 4. 2024, ki je sestavni del sodbe, v breme vsakokratnega lastnika služečih nepremičnin parc. št. 491 in 490, obe k. o. ..., ki sta do celote last toženke. Odločilo je, da mora toženka tožnikoma povrniti odmerjene pravdne stroške skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da trpi toženka sama svoje pritožbene stroške, tožnikoma pa je dolžna povrniti odmerjene pritožbene stroške skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Toženka vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

‒ Ali sta sodišči pravilno zaključili, da tožena stranka ni uveljavljala načelo zaupanja v zemljiško knjigo, da ni zatrjevala dejstev in da dokazno breme ni prešlo na tožečo stranko, zato ni bila dolžna prerekati navedbe o nakupu neobremenjene nepremičnine?

‒ Ali sta sodišči storili kršitev določb postopka glede obrazloženosti odgovora na tožbo, trditvene podlage in dokaznega bremena, ko sta zaključili, da s tem, ko je navajala nakup neobremenjene nepremičnine, tožena stranka ni uveljavljala načelo zaupanja v zemljiško knjigo, da ni podala dejstev in da dokazno breme ni prešlo na tožečo stranko?

‒ Ali sta sodišči glede navedb o nakupu neobremenjene nepremičnine odločili mimo trditvene podlage in sta kršili pravico stranke do izjave?

‒ Ali obstoji bistvena kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker sodišči nista obravnavali neprerekanih navedb tožene stranke o nakupu neobremenjene nepremičnine?

‒ Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo (54. člen Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih) glede na dogovor z dne 18. 8. 1976?

‒ Ali obstoji bistvena kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker sodba sodišča prve stopnje nima razlogov o odločilnih dejstvih, in sicer o pravni naravi dogovora z dne 18. 8. 1976?

‒ Ali sta sodišči pravilno zaključili, da bi bila potrebna materialnopravna presoja dogovora z dne 18. 8. 1976 le, če bi tožena stranka podala navedbe o tem, pri tem pa spregledali, da je navedbe podala?

‒ Ali obstoji kršitev pravice stranke do izjave, ker se sodišči nista ukvarjali z navedbami tožene stranke glede pravne narave dogovora z dne 18. 8. 1976?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 54

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.