VSRS Sklep II DoR 220/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pravica zahtevati vračilo plačanega zneska - povračilni zahtevek - kreditna pogodba - zavarovanje kredita - izpolnjevanje obveznosti - subrogacija - zakonita subrogacija - plačilo tujega dolga - tuj dolg - realna subrogacija - osebni dolžnik - pravni interes tožeče stranke - pravni položaj tožnika - sprememba lastništva na nepremičnini - zastavljena nepremičnina - načelo vestnosti in poštenja - načelo prepovedi zlorabe pravic - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo in sklepom I P 738/2020 z dne 23. 8. 2022 tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. V ponovljenem postopku pa je zahtevku tožnice ugodilo in toženki naložilo v plačilo znesek v višini 31.967,27 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali redno plačevanje mesečnih kreditnih obrokov od leta 2016 dalje ustreza pravnemu interesu za uveljavljanje zahtevka po 275. členu OZ kot to razlaga Višje sodišče (prva alineja) oziroma konkretno je A. A. z mesečnimi dolgoletnimi plačili izkazal in s sodbami potrdila, da se na tak način lahko nemoteno poseže v tuje kreditno razmerje - potrjeno s pravnomočnostjo sodbe. Mar je dovoljeno pod institutom zakonske subrogacije kršiti obstoječe kreditne pogodbe med tretjimi osebami na način, da se prevzema redna mesečna plačila kreditne obveznosti brez soglasja strank in istočasno odkloni pogodbeno subrogacijo?

2. Ali institut subrogacije izključuje uporabo splošnih načel OZ ob sodno ugotovljenih zlorabah pravnih načel stranke, ki je zlorabila pravna načela za lastno obogatitev in škodovanje druge stranke?

3. Ali je upnik kot upravičene zahtevati plačilo dolg od solidarnih dolžnikov razbremenjen dolžnosti, da zaščiti svoje upniške pravice v stečajnem postopku enega od dolžnikov in je dolžnost varovati svoj upniški položaj samo na strani dolžnika kot kasneje regresnega upravičenca?

4. Je sodišče dolžno zagotoviti sodno varstvo stranki v postopku, za katero je dokazni postopek izkazal in v sodni odločbi celo zapisal, da je zlorabila pravna načela?

5. Ali je podan pravni interes - in grozeča sila kot pogoj - za zakonito subrogacijo po 275. členu OZ s postopanjem, da lastnik zemljišča obremenjenega s hipotekarno kreditno obveznostjo plačuje na način kreditojemalca z mesečnimi plačili obrokov tuje kreditne obveznosti ali se kot pravni interes šteje plačilo v izvršbi?

6. Ali upnik (tu tožnica) lahko uveljavlja pravico izbire terjati dolg od solidarno zavezanih upnikov (bivših zakoncev, solidarno zavezanih k plačilu kreditne obveznosti), tudi v primeru, da ne zaščiti svojih pravic v stečajnem postopku enega od upnikov (op. sina B. B.) in izkazani deluje s tem dolžnikom v spregi z namenom škodovati drugemu solidarnemu upniku (revidentki, ki se ji poleg izgube nepremičnine (sodba I P 3040/2011) ne povrnejo ne njena vlaganja in ji po predmetnem sporu preostaja še plačilo celotne kreditne obveznosti po sicer drugačni pravnomočni sodbi opr. št. I P 427/2015)?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 5, 7, 191, 275

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.