TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I Up 56/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-17

umik pritožbe - pravni interes za pritožbo

V skladu z določbo drugega odstavka 334. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 lahko stranka, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, umakne že vloženo pritožbo. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika pritožbe o njej še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določb ugotovilo umik pritožbe.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila pritožbo.

1. Upravno sodišče je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper sklep toženke št. 2142-25/2026/(1221-06) z dne 9. 1. 2026, s katerim je toženka na podlagi 28. člena Uredbe Dublin III

v povezavi s peto alinejo prvega odstavka 84. člena in četrtim odstavkom istega člena Zakona o mednarodni zaščiti zaradi predaje odgovorni državi članici tožniku omejila gibanje na prostore Centra za tujce Postojna za čas od 8. 1. 2026 od 11:08 ure do prenehanja razlogov, vendar najdlje za obdobje šestih tednov od takrat, ko bo Republika Hrvaška implicitno ali eksplicitno odobrila zahtevo za ponovno sprejetje prosilca, ali od prejema pravnomočne sodne odločbe v primeru, da bo predaja odložena z začasno odredbo.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je zoper to sodbo vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov. Vrhovnemu sodišču je predlagal, naj ji ugodi in izpodbijano sodbo razveljavi in zadevo vrne v nov postopek.

3. Toženka je dne 24. 2. 2026 Vrhovno sodišče obvestila, da je bil pritožnik 23. 2. 2026 na podlagi sklepa toženke št. 2142-25/2026/26 z dne 30. 1. 2026 predan pristojnim organom odgovorne države članice Nemčije. Vrhovno sodišče je obvestilo vročilo pritožnikovi pooblaščenki in jo pozvalo k utemeljitvi pritožnikovega pravnega interesa za odločitev o vloženi pritožbi.

4. Pritožnikova pooblaščenka je po prejemu tega obvestila Vrhovnemu sodišču sporočila, da je bil pritožnik 23. 2. 2026 predan odgovorni državi članici, zato nima več pravnega interesa za pritožbo, ki jo zato umika.

5. V skladu z določbo drugega odstavka 334. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 lahko stranka, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, umakne že vloženo pritožbo. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika pritožbe o njej še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določb ugotovilo umik pritožbe.

Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 25/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

nepopoln predlog - podpis vloge - podpis - nepodpisan predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnik je vložil predlog za dopustitev revizije, pri čemer ta ni podpisan s strani pooblaščenca. Eden od formalnih pogojev za popolnost predloga je podpis njegovega vlagatelja. Ker predlog ni popoln, ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom o izvršbi višje strokovne sodelavke 18. 2. 2025 dovolilo predlagano izvršbo zaradi izterjave upnikove denarne terjatve na podlagi izvršljive sodne odločbe. Zoper navedeni sklep je dolžnik vložil ugovor. Sodišče prve stopnje je (po izvršilni sodnici) s sklepom 7. 10. 2025 ugovor kot neutemeljen zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Dolžnik je vložil predlog za dopustitev revizije, pri čemer ta ni podpisan s strani pooblaščenca. Eden od formalnih pogojev za popolnost predloga je podpis njegovega vlagatelja. To izhaja iz splošne določbe tretjega odstavka 105. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki določa podpis kot obligatorno vsebino vsake vloge; predvsem pa iz (specialne) določbe 4. točke 335. člena ZPP, ki določa podpis pritožnika kot obvezno sestavino pritožbe, na podlagi 383. člena ZPP pa se smiselno uporablja tudi za revizijski postopek. Glede na navedeno predlog ni popoln, v skladu s 336. členom ZPP v zvezi s 383. členom ZPP pa se v revizijskem postopku ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev.

6. Ker predlog ni popoln, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tako tudi sklepi VSRS II DoR 466/2023 z dne 25. 1. 2024, II DoR 129/2021 z dne 7. 4. 2021 in II DoR 528/2019 z dne 12. 3. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/3, 335-4, 377, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 157/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 75/2013
VSRS Sklep V DoR 2/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-10

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

trg finančnih instrumentov - tržna manipulacija - prenehanje kršitve - predlog za predhodno odločanje SEU - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

- Ali je podtočka (i) točke (a) prvega odstavka 12. člena Uredbe MAR res upoštevna tudi za nelikvidne (ali zelo slabo likvidne) vrednostne papirje, in to ob uporabi povsem enakih kriterijev kot v primeru likvidnih vrednostnih papirjev?

- Ali je zahteva ATVP po predložitvi izjave subjekta nadzora o prenehanju kršitev tržne manipulacije v bodoče v skladu z zakonom (ZTFI-1) in Ustavo?

- Ali je Upravno sodišče s svojo (ne)opredelitvijo do tožnikovih predlogov za predhodno odločanje kršilo 22. člen v zvezi s prvim odstavkom 23. člena Ustave oziroma ali je pri tem zadostilo zahtevam, ki izhajajo iz prava EU in Ustave oziroma iz njene s pravom EU skladne razlage?

- Ali je podtočka (i) točke (a) prvega odstavka 12. člena Uredbe MAR res upoštevna tudi za nelikvidne (ali zelo slabo likvidne) vrednostne papirje, in to ob uporabi povsem enakih kriterijev kot v primeru likvidnih vrednostnih papirjev?

- Ali je zahteva ATVP po predložitvi izjave subjekta nadzora o prenehanju kršitev tržne manipulacije v bodoče v skladu z zakonom (ZTFI-1) in Ustavo?

- Ali je Upravno sodišče s svojo (ne)opredelitvijo do tožnikovih predlogov za predhodno odločanje kršilo 22. člen v zvezi s prvim odstavkom 23. člena Ustave oziroma ali je pri tem zadostilo zahtevam, ki izhajajo iz prava EU in Ustave oziroma iz njene s pravom EU skladne razlage?

1. Agencija za trg vrednostnih papirjev (v nadaljevanju ATVP) je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu, zavrnila ugovor tožeče stranke zoper odredbo ATVP št. ... z dne 12. 9. 2023 in omenjeni družbi naložila plačilo takse za vložitev ugovora zoper odredbo o odpravi kršitev v višini 840,00 EUR.

2. Upravno sodišče je tožbo tožeče stranke zavrnilo in odločilo, da stranki sami krijeta svoje stroške postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22. 23, 23/1

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 426, 426/2

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES - člen 30

Pogodba o delovanju  Evropske unije (PDEU) - člen 267

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 105/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-10

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

gradbena pogodba - cena del - dogovor o nespremenljivosti cen - razlike v ceni - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je v primeru gradbene pogodbe, sklenjene v postopku javnega naročanja, in iz katere izhaja, da je pogodbena cena določena na podlagi ponudbe izvajalca (in s tem glede na cene kalkulativnih elementov, kot so veljale v času predložitve ponudbe), za pričetek teka obdobja zakonske valorizacije po 656. členu OZ potrebno upoštevati datum predložitve ponudbe ali datum sklenitve pogodbe?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je v primeru gradbene pogodbe, sklenjene v postopku javnega naročanja, in iz katere izhaja, da je pogodbena cena določena na podlagi ponudbe izvajalca (in s tem glede na cene kalkulativnih elementov, kot so veljale v času predložitve ponudbe), za pričetek teka obdobja zakonske valorizacije po 656. členu OZ potrebno upoštevati datum predložitve ponudbe ali datum sklenitve pogodbe?

1. Sodišče prve stopnje v delu, relevantnem za odločanje o predlogu, zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 25.521,90 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu, pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 656

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II Up 1/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-14

pritožba v upravnem sporu - pritožba zoper odločbo Vrhovnega sodišča - nedovoljenost pritožbe

Pritožba zoper odločitve Vrhovnega sodišča ni dovoljena. Dopustnost pritožbe na Vrhovno sodišče oziroma njena dovoljenost v upravnem sporu je določena v 73. členu ZUS-1, iz katerega izhaja, da je zoper sodbo, ki jo izda upravno sodišče, dovoljena pritožba, če je sodišče samo ugotovilo drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovila tožena stranka, ter je na tej podlagi spremenilo izpodbijani upravni akt ali če je sodišče odločilo na podlagi 66. člena ZUS-1. Tudi iz drugih določb ZUS-1 ali ZPP ne izhaja, da bi bilo zoper odločitev Vrhovnega sodišča v upravnem sporu dovoljeno vložiti pritožbo.

1. Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče Republike Slovenije na podlagi 92. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo revizijo tožeče stranke (I. točka izreka) in odločilo, da tožeča stranka sama nosi svoje stroške revizijskega postopka (II. točka izreka), da je dolžna prvi stranki z interesom povrniti stroške postopka v višini 559,98 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka), drugi stranki z interesom pa stroške v višini 298,66 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Zoper III. točko izreka navedene sodbe Vrhovnega sodišča je prva stranka z interesom (v nadaljevanju pritožnica) vložila pritožbo.

4. Po določbi 127. člena Ustave Republike Slovenije je Vrhovno sodišče najvišje sodišče v državi. Odloča o rednih in izrednih pravnih sredstvih ter opravlja druge zadeve, ki jih določa zakon. Dopustnost pritožbe na Vrhovno sodišče oziroma njena dovoljenost v upravnem sporu je določena v 73. členu ZUS-1, iz katerega izhaja, da je zoper sodbo, ki jo izda upravno sodišče, dovoljena pritožba, če je sodišče samo ugotovilo drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovila tožena stranka, ter je na tej podlagi spremenilo izpodbijani upravni akt ali če je sodišče odločilo na podlagi 66. člena ZUS-1. Tudi iz drugih določb ZUS-1 ali Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ne izhaja, da bi bilo zoper odločitev Vrhovnega sodišča v upravnem sporu dovoljeno vložiti pritožbo.

5. Ker torej pritožba zoper odločitve Vrhovnega sodišča ni dovoljena, je Vrhovno sodišče pritožbo pritožnice kot nedovoljeno zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločilo na podlagi 346. člena ZPP, ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 uporablja za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 66, 73

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 14/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

določitev pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu - sodnik kot stranka v postopku

V konkretnem primeru sta prvi toženec in druga toženka sodnika Okrožnega sodišča v Ljubljani. Ni dvoma, da bi odločanje sodišča v zadevi, ko je stranka postopka sodnik pristojnega sodišča (ne glede na vrsto postopka), okrnilo videz nepristranskosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani se vodi pravdni postopek zaradi plačila odškodnine v znesku 40.000,00 EUR.

2. Tožeča stranka je v tožbi podala predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da so toženci zaposleni na območju Okrožnega sodišča v Ljubljani in kot sodniki uživajo status privilegiranih strank.

3. Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je podalo tudi Okrožno sodišče v Ljubljani. Razpravljajoča sodnica navaja, da je prvi toženec sodnik na kazenskem, druga toženka pa sodnica na pravdnem oddelku Okrožnega sodišča v Ljubljani. Sodniki se medsebojno dobro, osebno poznajo in prihajajo v redni stik. To zaradi zagotavljanja videza nepristranskosti sojenja predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. V konkretnem primeru sta prvi toženec in druga toženka sodnika Okrožnega sodišča v Ljubljani. Ni dvoma, da bi odločanje sodišča v zadevi, ko je stranka postopka sodnik pristojnega sodišča (ne glede na vrsto postopka), okrnilo navedeni videz nepristranskosti.

6. Vrhovno sodišče je zato presodilo, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi in sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Kranju.

Glej sklep VS RS I R 88/2022 z dne 11. 1. 2023 ter tam navedene sklepe; glej tudi npr. sklep VS RS I R 136/2024 z dne 14. 8. 2024. Podobno tudi sklep VS RS I R 29/2025 z dne 12. 3. 2025.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 5/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-10

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

zavarovalništvo - prisilna likvidacija - dovoljenje za pridobitev kvalificiranega deleža v zavarovalnici - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

- Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča, da Agencija za zavarovalni nadzor ob izvrševanju pristojnosti skupščine zavarovalnice niti v ZZavar-1 niti v ZGD-1 nima pooblastila za sprejem odločitve, da zavarovalnica v prisilni likvidaciji deluje dalje?

- Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča, da bi morala imeti Agencija za vsebinsko presojo pogojev za izdajo dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža izrecno zakonsko pooblastilo?

- Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča, da Agencija za zavarovalni nadzor ob izvrševanju pristojnosti skupščine zavarovalnice niti v ZZavar-1 niti v ZGD-1 nima pooblastila za sprejem odločitve, da zavarovalnica v prisilni likvidaciji deluje dalje?

- Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča, da bi morala imeti Agencija za vsebinsko presojo pogojev za izdajo dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža izrecno zakonsko pooblastilo?

1. Agencija za zavarovalni nadzor (v nadaljevanju AZN) je z odločbo št. ... z dne 15. 1. 2025 (v nadaljevanju Odločba) zavrnila zahtevo tožeče stranke za izdajo dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža v družbi A. d. d. - v likvidaciji, ki je enak ali večji od 50 %, oziroma na podlagi katerega bi imela delež glasovalnih pravic, ki je enak ali večji od 50 %.

2. Upravno sodišče je tožbo tožeče stranke zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Zakon o zavarovalništvu (2015) - ZZavar-1  - člen 74, 331

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS II DoR 471/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

izročitev in izpraznitev nepremičnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - prekarij

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Tožnica je lastnica nepremičnine parc. št. 2484, k. o. ... Gre za hišo, v kateri sta dve stanovanji in skladišče. V hiši že desetletja živijo prvi toženec in njegova družina. Tožnica je nepremičnino kupila leta 2019, v postopku osebnega stečaja zoper prvega toženca. Tudi po prodaji nepremičnine so v njej bivali toženci, na podlagi soglasja tožnice, ki ga je preklicala 5. 12. 2023, ko je vsem tožencem poslala poziv k opustitvi rabe nepremičnine.

2. Toženci so zatrjevali obstoj pravnega naslova za bivanje v nepremičnini. Med tožnico in prvim tožencem naj bi bil sklenjen dogovor, da bo prvi toženec, po ceni nakupa nepremičnine v stečajnem postopku, odkupil nepremičnino nazaj, do povratnega odkupa nepremičnine pa bo lahko z družino še naprej brezplačno bival v hiši.

3. Sodišče prve stopnje je na podlagi ugotovitve, da je bilo razmerje med pravdnimi strankami prekaristično, ugodilo tožbenemu zahtevku za izpraznitev in izročitev nepremičnine.

4. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

5. Zoper sodbo sodišča druge stopnje so toženci vložili predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavljajo naslednja vprašanja:

- Katere so temeljne materialnopravne značilnosti prekarnega razmerja?

- Ali je odplačno razmerje lahko kvalificirano kot prekarno razmerje?

- Ali je v primeru mešanih razmerij fiduciarne narave mogoče uporabiti pravila o prekarnih razmerjih?

- Ali se odplačnost razmerja opredeljuje glede na njegovo poimenovanje ali glede na pogodbeno voljo strank?

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 583, 583/3

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 92, 92/1, 92/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 72/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-04-01

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - zavrženje pritožbe

Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, to je z zavrženjem pritožbe, je bil pritožnik seznanjen v pravnem pouku izpodbijanega sklepa in v številnih drugih pritožbenih zadevah, v katerih je Vrhovno sodišče njegove pritožbe zavrglo prav na podlagi ugotovitve, da nima opravljenega pravniškega državnega izpita.

1. Sodišče prve stopnje je na podlagi 82. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) ter prvega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 kot nedovoljeno zavrglo pritožbo, ki jo je tožnik vložil zoper sklep istega sodišča I U 97/2026 - 2 z dne 19. 1. 2026.

V obrazložitvi je navedlo, da pritožba na podlagi prvega odstavka 82. člena ZUS-1 ni dovoljena, ker ZUS-1 ne predvideva posebne pritožbe zoper sklep, s katerim se postopek prekine na podlagi 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP. Tožnik tudi nima opravljenega pravniškega državnega izpita.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je zoper navedeni sklep sam vložil pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

Ustavno sodišče je potrdilo, da taka ureditev ni v neskladju z Ustavo Republike Slovenije.

5. Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, to je z zavrženjem pritožbe, je bil pritožnik seznanjen tako v pravnem pouku izpodbijanega sklepa kot v številnih drugih pritožbenih zadevah (npr. I Up 181/2019, I Up 89/2020, I Up 243/2021, I Up 168/2022, I Up 202/2023, I Up 229/2025 in I Up 23/2026). V teh je Vrhovno sodišče njegove pritožbe zavrglo prav na podlagi ugotovitve, da nima opravljenega pravniškega državnega izpita. Upoštevaje navedeno in ker tudi iz pritožbenih navedb ne izhaja nasprotno, Vrhovno sodišče pritožnika ni pozivalo, naj izkaže, da izpolnjuje zahtevani kvalificirani pogoj.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo.

Z navedenim sklepom je Upravno sodišče prekinilo postopek v tem upravnem sporu, ker je v teku postopek postavitve tožnika pod skrbništvo.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 76/2018, I Up 204/2022 , I Up 12/2023 in druge.

Odločba Ustavnega sodišča št. U-I-69/07 z dne 4. 12. 2008.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.