TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 241/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

škodni dogodek - izpodbijanje izvedenskega mnenja - izvedenec medicinske stroke - organizacija dela - medicinska napaka - denarna odškodnina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je najprej z vmesno sodbo P 3079/2014-III z dne 23. 11. 2018 razsodilo, da je po temelju tožbeni zahtevek utemeljen. Protipravnost ravnanja zdravstvenega osebja je sodišče utemeljilo s prepoznim klicem na pomoč ORL specialista pri vzpostavljanju dihalne poti. Sodišče druge stopnje je sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi smrti bližnjega in za plačilo premoženjske škode stroškov pogreba ter odločilo o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

4. Tožnika predlagata, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

"1. Ali pravila medicinske stroke v primeru nujnih urgentnih zdravstvenih stanj, zaradi hitrosti zdravstvene intervencije, terjajo drugačno organizacijo zdravstvene oskrbe ali drugačno lokacijo kliničnih oddelkov ter ali je zaradi tega v konkretnem primeru podana odškodninska odgovornost tožene stranke?

2. Ali obrazložitev izpodbijanih odločb v delu, ki se nanaša na čas, ko sta bila poklicana na pomoč specialista ORL in kirurg, zadosti standardu obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave in pravici do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 258/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO

ugotovitev pripadajočega zemljišča - ustavitev postopka - neplačilo predujma za izvedenca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da predlagateljica in nasprotni udeleženci v predpisanem roku niso založili predujma za opravo izvedenskega dela sodne izvedenke za področje geodezije, z znanjem urbanizma, v višini 3.000 EUR, zaradi česar je postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča k stavbi ..., ustavilo.

2. Sodišče druge stopnje je predlagateljičino pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlagateljica predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče prve stopnje zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker sklep nima razlogov o odločilnih dejstvih in ali je pravilno stališče višjega sodišča, da navedena kršitev ni podana, ker je sodišče prve stopnje svoja stališča obrazložilo že v predhodnih sklepih in obvestilih; (2) ali je sodišče s tem, ko je izvedenki določilo dve nalogi, in sicer izdelavo urbanističnega izvedenskega mnenja in odmero zemljišča pod stavbo, predlagateljici pa je naložilo enoten predujem in je zavrnilo razdelitev predujma na dva dela tako, da bi bil določen za vsako nalogo posebej in bi s tem predlagateljici omogočilo, da bi plačala predujem za urbanistično izvedensko mnenje, zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP; in (3) ali je sodišče s tem, ko je ustavilo postopek, ker predlagateljica ni založila predujma za izvedenko, zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP in ali je pravilno stališče sodišča, da je odmera zemljišča pod stavbo pogoj za izvedbo postopka za ugotovitev pripadajočega zemljišča oziroma v katerem primeru lahko sodišče ustavi postopek, če predujem ni založen.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlagateljičin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 276/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

povrnitev premoženjske škode - izgubljeni zaslužek - višina odškodnine - samostojni podjetnik - III. kategorija invalidnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je leta 2010 vložil odškodninsko tožbo zoper zavarovalnico (toženko), ker ga je v prometni nesreči z motornim vozilom poškodoval njen zavarovanec. Z njo je (med drugim) zahteval odškodnino zaradi izgubljenega zaslužka. Sporna je višina izgube tožnikovega zaslužka po zaključku zdravljenja od januarja 2008 dalje.

2. Sodišče prve stopnje je (v ponovljenem sojenju) ponovno zavrnilo zahtevek za višjo odškodnino, torej za plačilo 13.527,97 EUR (I. točka izreka) in mesečne rente (II. točka izreka), oboje z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka delno spremenilo tako, da mora toženka tožniku v 15-ih dneh od vročitve te sodbe plačati 606,16 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2010. V ostalem, nespremenjenem delu, je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče pri ugotavljanju, ali je tožnik zaradi delne nezmožnosti za delo v posledici škodnega dogodka z dne 11. 3. 2005 zaslužek izgubil, pravilno uporabilo 174. člen Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ); (2) ali je utemeljeno razlikovanje med načinom ugotavljanja višine dohodkov oškodovanca iz naslova izgube na zaslužku v skladu s 174. členom OZ, če je oškodovanec delavec v delovnem razmerju ali če je oškodovanec samostojni podjetnik, tudi če ta opravlja obrtno dejavnost, kot je to v konkretnem primeru naredilo sodišče; (3) ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je višje dohodke tožnika v obdobjih po škodnem dogodku z dne 11. 3. 2005 štelo tožniku v škodo tako, da jih ni upoštevalo kot podlage za izračun višjega hipotetičnega dohodka za primer, da škodnega dogodka ne bi bilo, temveč jih je upoštevalo kot zmanjševanje vsakokratne zaradi škodnega dogodka nastale škode iz naslova izgube na zaslužku; in (4) ali je sodišče s tem, ko je v konkretnem primeru glede na v pravdnem postopku izvedene dokaze ugotovilo, da naj tožnik ne bi z zadostno gotovostjo (nad 50 %) dokazal nastanka škode, kršilo 8. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 110/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-10

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - SOCIALNO ZAVAROVANJE

odmera starostne pokojnine - odmerni odstotek - skrb za otroka - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 1. člena ZPIZ-2M.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 1. člena ZPIZ-2M.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za odpravo odločbe toženca z dne 7. 11. 2023 in začasne odločbe z dne 13. 4. 2023 ter odločb toženca z dne 10. 7. 2024 in 21. 12. 2023 in za vrnitev zadeve v ponovno upravno odločanje. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je odpravilo odločbo toženca z dne 7. 11. 2023, začasno odločbo z dne 13. 4. 2023 ter odločbi toženca z dne 10. 7. 2024 in 21. 12. 2023 ter tožniku priznalo pravico do starostne pokojnine v višini 1.967,16 EUR na mesec od 1. 3. 2023 dalje, s povečanim odmernim odstotkom zaradi skrbi za otroka v prvem letu otrokove starosti. Odločilo je, da bo o odmeri, višini in izplačevanju starostne pokojnine odločil toženec s posebno odločbo. Tožencu je naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije zastavlja vprašanje, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 1. člena ZPIZ-2M (Ur. l. RS, št. 29/2022), ko je očetu priznalo dodatni odmerni odstotek za otroka v prvem letu njegove starosti, kljub temu, da je materi že priznana pravica do starostne pokojnine in dodatnega odmernega odstotka zaradi skrbi za otroka ni uveljavila.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakon o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 37, 37/10

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2022) - ZPIZ-2M  - člen 1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 250/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - določitev preživnine za mladoletnega otroka - potrebe upravičenca - zmožnosti zavezanca - porazdelitev preživninskega bremena - stroški oddiha - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Udeleženca sta nekdanja partnerja in starša mld. A. A. ter mld. B. B. S sodno poravnavo sta se predhodno dogovorila, da bosta vzgojo in varstvo izvrševala skupaj, pri čemer bo A. A. večino časa pri nasprotnem udeležencu, B. B. pa pri predlagateljici. O preživljanju otrok se nista dogovorila, zato je bilo odločanje o tem predmet obravnavanega postopka.

2. Sodišče prve stopnje je v bistvenem odločilo, da mora predlagateljica nasprotnemu udeležencu za preživljanje mld. A. A. plačevati 149 EUR mesečno, nasprotni udeleženec pa predlagateljici za preživljanje mld. B. B. 276 EUR. Iz obrazložitve je razvidno, da je pri tem izhajalo iz ugotovljenih potreb otrok in zmožnosti zavezancev; upoštevajoč boljše zmožnosti nasprotnega udeleženca je določilo preživninsko breme v razmerju 1/3 proti 2/3 v korist predlagateljice.

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi predlagateljice in spremenilo sklep prvostopenjskega sodišča tako, da je znesek, ki ga mora plačevati predlagateljica, znižalo na 134,10 EUR, nasprotnemu udeležencu pa znesek zvišalo na 290,50 EUR. Odločitev temelji na ugotovitvi, da znatno boljše preživninske zmožnosti nasprotnega udeleženca utemeljujejo razporeditev preživninskega bremena v razmerju 30 % proti 70 %.

4. Zoper takšno odločitev predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Kakšni so kriteriji za odločitev, da se kot zmanjšanje preživninske zmožnosti posameznega starša upošteva njegova kreditna obveznost?

2. Vprašanje razvoja sodne prakse glede usklajevanja med določbami 135., 186. in 189. člena Družinskega zakonika (vprašanje finančno izenačenega položaja obeh staršev pri zagotavljanju potreb mladoletnih otrok).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 189, 190

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 251/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

pretekla raba - funkcionalno zemljišče k stavbi - določanje pripadajočega zemljišča k stavbi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta parceli št. 1154/1 in 1154/2, k. o. ..., pripadajoče zemljišče stavbe na naslovu ... in .., ..., torej splošni skupni del te stavbe v nadstropni lastnini (I. točka izreka). Zavrnilo je predlog za zagotovitev pripadajočega zemljišča k stavbi v delu, kolikor se nahaja na parcelah št. 1108/5 in 1125/2 (II. točka izreka). Zavrglo je predlog A. A., B. B. in C. C. za zagotovitev obstoja in vknjižbo služnostnih pravic po parcelah št. 1108/5, 1125/2 in 1109 (III. točka izreka). Navedlo je zemljiškoknjižne vpise, ki se bodo izvedli po pravnomočnosti tega sklepa (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. V zvezi s sklepom višjega sodišča druga in tretja nasprotna udeleženka vlagata predlog za dopustitev revizije in predlagata dopustitev revizije glede vprašanja: Ali je sodišče materialnopravno pravilno presodilo obstoj kriterijev po 43. členu Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o upoštevanju pripadajočega zemljišča (ZVETL-1) na naslovu Ul. Tolminskih puntarjev 28 in 30, predvsem z vidika privilegiranja kriterijev pretekle rabe (3. točka 1. odstavek 43. člena ZVETL-1)?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 147/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

ničnost notarskega zapisa - posojilna pogodba - oderuške obresti - navidezen posel - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik zahteva ugotovitev delne ničnosti notarskega zapisa, ki vsebuje posojilno pogodbo in sporazum o ustanovitvi hipoteke na nepremičninah, ker gre za posojilo s prikritimi oderuškimi obrestmi.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je notarski zapis posojilne pogodbe in sporazuma o ustanovitvi hipoteke notarke Polke Boškovič iz Kopra SV 321/13 z dne 9. 4. 2013 v delu, ki presega zneske: 12.000 EUR s pogodbenimi obrestmi z letno obrestno mero 13,5 % od 29. 3. 2012 dalje; 30.000 EUR s pogodbenimi obrestmi z letno obrestno mero 13,5 % od 14. 12. 2012 dalje in 50.000 EUR s pogodbenimi obrestmi z letno obrestno mero 13,125 % od 11. 4. 2013 dalje, ničen (I. točka izreka). Vknjižba hipoteke in zaznamba neposredne izvršljivosti v zemljiški knjigi pri nepremičninah z ID znakom ..., ... in ..., vse k. o. ..., za zavarovanje denarne terjatve v višini 200.000 EUR, kot izhaja iz prej navedenega notarskega zapisa, je v delu, ki presega prej navedene zneske, neveljavna in se jo izbriše (II. točka izreka). V ostalem je tožbeni zahtevek zavrnilo (III. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo, pritožbi tožnika pa delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je pogodbene obresti, ki jih je sodišče prve stopnje določilo, omejilo do 8. 10. 2013. V ostalem je tožnikovo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu, potrdilo sodbo sodišče prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je izpodbijana sodba pravilna, saj je, čeprav je v konkretnem primeru šlo za ugotavljanje (delne) ničnosti javne listine, sodišče prve stopnje v nasprotju s pravili o dokaznem bremenu zavzelo stališče, da toženka ni uspela dokazati, ali je bilo posojilo dejansko dogovorjeno in ali je bila obveznost izpolnjena, saj se v primerih, ko tožnik zatrjuje neveljavnost oz. ničnost javne listine šteje, da je dokazno breme na njem.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 121/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

prodajna pogodba - odtujitev stvari - premoženjska škoda - motorno vozilo - pridobitev lastninske pravice na premičnini - pravni posel - zavezovalni in razpolagalni pravni posel - izročitev v posest - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je s tožbo zahteval, da se ugotovi njegova lastninska pravica na vozilu Porsche Boxter. Nato je tožbo spremenil tako, da je namesto ugotovitve lastninske pravice zahteval plačilo odškodnine.

2. Sodišče prve stopnje je zaradi umika tožbe postopek ustavilo glede zahtevka za plačilo 2.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 2. 2020. Tožencu je naložilo plačilo 13.399,26 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 4. 2021 dalje. Višji zahtevek je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo in toženčevo pritožbo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženec je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"1. Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili procesna pravila o dokaznem bremenu glede potrebnosti listinskega dokazovanja pri prenosu lastninske pravice motornih vozil?

2. Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili pravila materialnega prava in pravilno presodili, da je bil sklenjen razpolagalni pravni posel (zatrjevana menjalna pogodba) na podlagi katere je tožnik pridobil lastninsko pravico na spornem vozilu?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 40, 60, 60/1, 64, 64/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.