VSRS Sklep II DoR 435/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-03-04

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

denacionalizacija - skrbnik za poseben primer - skrbnik denacionaliziranega premoženja - dediči denacionaliziranega premoženja - izročitev premoženja - ugovor zoper plačilni nalog - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

I. Ugovoru zoper plačilni nalog se ugodi in se plačilni nalog za plačilo sodne takse razveljavi.

1. Toženka je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 57/2025 z dne 28. 8. 2025. Sodne takse ob vložitvi predloga ni plačala, zato je bil toženki kot taksni zavezanki 18. 11. 2025 v skladu s 34. členom Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) izdan plačilni nalog za plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije v znesku 269,00 EUR.

2. Toženka je zoper plačilni nalog pravočasno vložila ugovor, v katerem zahteva njegovo razveljavitev, ker je zaprosila za odobritev brezplačne pravne pomoči za predmetni revizijski postopek.

4. Sodišče prve stopnje je Vrhovno sodišče obvestilo, da je bila toženki z odločbo Okrožnega sodišča v Novem mestu Bpp 1248/2025 z dne 6. 1. 2026 dodeljena brezplačna pravna pomoč za sestavo in vložitev predloga za dopustitev revizije v tej zadevi. Po tretjem odstavku 10. člena ZST-1 je stranka oproščena plačila sodnih taks za postopek, za katerega ji je bila dodeljena redna ali izredna brezplačna pravna pomoč. Navedeno pomeni, da taksna obveznost zaradi zakonske oprostitve za toženko ob vložitvi predloga za dopustitev revizije ni nastala. Vrhovno sodišče je zato ugovoru ugodilo in izpodbijani plačilni nalog za plačilo sodne takse razveljavilo (tretji odstavek 34.a člena ZST-1).

5. Tožnica je sestra, toženka pa žena in oporočna dedinja zapustnika A. A., ki je bil v denacionalizacijskih postopkih po B. B. in C. C. postavljen za skrbnika za posebni primer. Tožnica je od toženke s tožbo zahtevala plačilo zneska 76.707,15 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 9. 2016 dalje do plačila. Zahtevek je med različnimi pravnimi podlagami utemeljevala tudi na zapustnikovi obveznosti, da kot skrbnik tožnici kot dedinji denacionaliziranega premoženja izroči njen pripadajoči delež, tj. polovico vseh izplačanih mu kuponov od obveznic in polovico kupnine od prodanih obveznic.

6. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju z vmesno sodbo razsodilo, da je zahtevek zoper toženko utemeljen po temelju do višine 34.358,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 5. 2017 dalje do plačila, v presežku do višine 76.707,15 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 9. 2016 dalje do plačila in za zakonske zamudne obresti od zneska 34.358,40 EUR za čas od 5. 9. 2016 do 16. 5. 2017 pa zahtevek po temelju ni utemeljen.

7. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in izpodbijano sodbo v zavrnilnem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen tudi za zakonske zamudne obresti od zneska 34.358,40 EUR za čas od 7. 10. 2016 do 16. 5. 2017, v preostalem pa je pritožbo tožnice in v celoti pritožbo toženke zavrnilo in v nespremenjenem izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

8. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj:

"- Ali je veljaven dogovor, ki ga skleneta dedič in skrbnik zapuščine oziroma skrbnik za poseben primer, ki je postavljen v denacionalizacijskih postopkih, s katerim določita obveznost skrbnika prenesti pripadajoči delež zapuščine na dediča še pred pravnomočnostjo sklepa o dedovanju?

- Kdaj pridobi dedič pravico zahtevati prenos zapuščine, ko skrbnik zapuščine umre pred izdajo sklepa o dedovanju?

- Ali sta v obravnavani zadevi podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki 2. odstavka 339. člena ZPP, ker niti sodišče prve stopnje, niti pritožbeno sodišče, kljub izrecnim opozorilom tožene stranke ni obrazložilo, zakaj dogovor obeh dedičev o razdelitvi zapuščine takoj ob njenem prenosu na skrbnika za poseben primer, kakor to izhaja iz ugotovljenega dejanskega stanja, ni podeljeval tožnice upravičenja zahtevati od zapustnika prenos pripadajočega deleža zapuščine še pred pravnomočnostjo sklepa o dedovanju?

- Ali je v obravnavani zadevi podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka, ko je pritožbeno sodišče bistveno kršitev določb pravdnega postopka v sodbi sodišča prve stopnje zaradi očitnega medsebojnega nasprotja odločilnih razlogov sodbe odpravilo z samovoljno presojo, da se pritožbeni očitek nanaša na kršitev 8. člena ZPP, ki vsebuje metodološki napotek za oblikovanje dokazne ocene?

- Ali lahko nastopi zamuda dediča iz naslova odgovornosti za plačilo dolga zapustnika preden dedič lahko razpolaga z zapuščino oziroma pred pravnomočnostjo sklepa o dedovanju?"

10. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

11. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

12. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.