VSRS Sklep VIII DoR 41/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-04-11

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

neenakomerno razporejen delovni čas - referenčno obdobje - počitek - delovni čas - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se izravnalne ure delovnega časa znotraj referenčnega obdobja, ko delavec ne dela, štejejo v čas počitka ali v delovni čas.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se izravnalne ure delovnega časa znotraj referenčnega obdobja, ko delavec ne dela, štejejo v čas počitka ali v delovni čas.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožniku plača odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 3.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 5. 2023 dalje (I. točka izreka). Višji zahtevek v znesku 8.400,28 EUR je zavrnilo (II. točka izreka). S sklepom je dovolilo spremembo tožbe (III. točka izreka) in odločilo, da je tožnik dolžan toženki povrniti stroške postopka v višini 1.300,87 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka) ter da je zavezanec za plačilo sodne takse toženka v 26 % deležu (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sklep sodišča prve stopnje v IV. točki izreka spremenilo tako, da je stroške znižalo na 1.054,68 EUR (I. točka izreka), ostalo pritožbo tožnika in v celoti pritožbo toženke zavrnilo ter potrdilo nespremenjeni izpodbijani del sodbe in sklepa sodišča prve stopnje (II. točka izreka) ter odločilo, da stranki krijeta vsaka svoje stroške pritožbenega postopka (III. točka izreka).

3. Toženka je v predlogu za dopustitev revizije zastavila naslednja vprašanja:

- ali se čas izravnave ur v neenakomernem delovnem času šteje za počitek v smislu ZDR-1? Ali je Višje delovno in socialno sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je a) razlikovalo med časom počitka, ki je delavcu zagotovljen kot minimalna pravica do počitka v smislu 154. člena in 156. člena ZDR-1, in časom počitka, ki je delavcu zagotovljen v času izravnave ur v neenakomerno razporejenem delovnem času; in b) pri ugotavljanju kršitve prepovedi prekoračenja maksimalnega tedenskega števila ur dela čas izravnave ur v neenakomernem delovnem času vštevalo v delovni čas delavca;

- ali je Višje delovno in socialno sodišče kršilo določbe postopka s tem, ko je na podlagi 286. člena ZPP in v nasprotju s četrtim odstavkom 269. člena ZPP upoštevalo pripravljalno vlogo tožnika, ki je bila vložena manj kot 15 dni pred pripravljalnim narokom;

- ali je Višje delovno in socialno sodišče kršilo določbe postopka s tem, ko je štelo, da ima sodba prvostopenjskega sodišča razloge o dejanskih ugotovitvah in pravnih stališčih, ki so jasni in med seboj niso v nasprotju, čeprav a) prvostopenjsko sodišče pri ugotavljanju očitanih kršitev prekoračenja maksimalnega tedenskega števila ur dela ni (v celoti) upoštevalo predhodno zavzetega stališča, da se čas izravnave ur v neenakomerno razporejenem delovnem času ne všteva v delovni čas delavca in je ta čas vštevalo v delovni čas tožnika in b) se prvostopenjsko sodišče o načinu določitve pravične odškodnine z vidika njene objektivne pogojenosti ni izreklo.

5. Ker revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP glede vprašanja, ki je (nekoliko preoblikovano) navedeno v izreku tega sklepa, je revizijo glede tega vprašanja dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Gre za materialnopravno vprašanje, ki se nanaša na izravnalne (oziroma kot navaja toženka kompenzacijske) ure znotraj referenčnega obdobja, odgovor na to vprašanje ima lahko vpliv na presojo glede kršitev največjega dovoljenega števila tedenskih ur dela in kršitev ur dnevnega ter tedenskega počitka, posledično pa tudi na obseg protipravnih ravnanj oziroma na odločitev o odškodnini za nepremoženjsko škodo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.