VSRS Sklep II DoR 438/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-12

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodnina za nepremoženjsko škodo - bivalne razmere v zaporu - kršitev osebnostnih pravic - pravica do osebnega dostojanstva - protipravnost - materialno procesno vodstvo - dokaz z izvedencem - javnopravna odškodninska odgovornost države - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da mu je tožena Republika Slovenija za nepremoženjsko škodo, ki jo je utrpel med prestajanjem kazni zapora v ZPKZ Dob zaradi nehumanih in ponižujočih bivanjskih razmer ter nezagotavljanja z beljakovinami bogate prehrane in fizikalnih terapij, dolžna plačati 80.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 5. 2017 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da je dolžna tožniku plačati 8.320,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 5. 2017 dalje do plačila, višji tožbeni zahtevek pa je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika in toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je podana kvalificirana protipravnost kot element odškodninske odgovornosti države, ko je toženka tožnika namestila v prostore, do katerih je bil v skladu z razpoložljivo zdravstveno dokumentacijo zmožen dostopati?

- Ali je sodišče, ki je brez angažiranja izvedenca v konkretnem sporu samo naredilo zaključek, da tožnik zaradi anksiozno prilagoditvene motnje do prostorov ni bil sposoben dostopati s pomočjo bergel, toženko prikrajšalo za pravico do aktivnega sodelovanja pri obravnavi strokovnih vprašanj in s tem kršilo načelo kontradiktornosti in pravico stranke, da se izreče?

- Ali bi sodišče v okviru odprtega sojenja moralo svoje strokovne poglede razkriti pravdnima strankama?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 243, 285, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 21, 26

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.