TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 132/2025-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-10

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

kolektivni delovni spor - odpoklic delavskega direktorja v upravi družbe - svet delavcev - sodno varstvo - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišč druge in prve stopnje, da predlagatelj (svet delavcev) na podlagi izglasovane nezaupnice ne more doseči sodnega odpoklica delavske direktorice.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišč druge in prve stopnje, da predlagatelj (svet delavcev) na podlagi izglasovane nezaupnice ne more doseči sodnega odpoklica delavske direktorice.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja, da se A. A., delavsko direktorico pri nasprotnem udeležencu, z dnem pravnomočnosti sodbe odpokliče kot članico uprave.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo predlagatelja in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelj je v predlogu za dopustitev revizije oblikoval več vprašanj, s katerimi v bistvenem sprašuje, ali je pravilno stališče sodišč druge in prve stopnje, da na podlagi izgasovane nazaupnice ne more doseči sodnega odpoklica delavske direktorice. Vprašanja, ki jih zastavlja, so:

- ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da je v zvezi z napotilom v drugem odstavku 82. člena Zakon o sodelavanju delavcev pri upravljanju (ZSDU) mogoče smiselno uporabiti zgolj prvi odstavek tega člena;

oziroma drugače: ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da ZSDU ne določa možnosti, da svet delavcev zahteva, da delavskega direktorja odpokliče pristojno sodišče;

ali še drugače: ali ZSDU določa možnost, da v primeru, ko nadzorni svet zavrne predlog sveta delavcev za odpoklic delavskega direktorja, svet delavcev zahteva, da delavskega direktorja odpokliče pristojno sodišče.

- ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da sodišče ni dolžno predlogu za odpoklic delavskega direktorja ugoditi avtomatično, že podlagi samega odpoklica (izglasovane nezaupnice) s strani sveta delavcev.

5. V skladu s pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP je vrhovno sodišče dopustilo revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju (1993) - ZSDU  - člen 82, 82/2, 83, 83/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 179/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - višina pogodbene kazni - sodni izvedenec - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je v novem postopku ugodilo zahtevku tožnika in tožencu naložilo plačilo 21.750 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Toženec vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali lahko sodišča, ki odločajo o tožbenem zahtevku, kot enega glavnih dokazov uporabijo oziroma se sklicujejo na izvedeniško mnenje, v katerem se je postavljeni sodni izvedenec točno določene stroke (v predmetnem primeru gradbene stroke), izjavljal ter podajal svoje mnenje s področja, za katerega nima ustreznih znanj, še manj pa potrebnih licenc?

2. Ali je lahko sodno stališče drugačno od veljavnih upravnih predpisov?

3. Ali lahko sodna odločba spreminja pravnomočno gradbeno dovoljenje, ki sloni na gradbenem projektu?

4. Ali bistvena sprememba prvotnega stališča, da predstavlja izpolnitev obveznosti, ki je obremenjena s stvarno napako, vsaj v pravnem smislu, dejansko izpolnitev obveznosti, kar izključuje pravne posledice za izvajalca, oziroma mu ne nalaga obveznosti za plačilo pogodbene kazni, omaje pravno varnost?

5. Ali je pravilna odločitev glede višine pogodbene kazni?

6. Ali je pravilna odločitev sodišča prve stopnje, da "tožena stranka nosi vse pravdne stroške tožeče stranke" in ne samo "potrebnih"?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 100, 247, 250, 459, 633

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS Sklep II DoR 207/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - imisije - negatorna tožba - odškodninski zahtevek - izločitev sodnika - nepristranskost sojenja - obrazloženost sodne odločbe - neutemeljeno vznemirjanje - okrnitev pogleda/razgleda - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Toženca sta na svoji parceli, ki leži nad tožnikovo, postavila nasip. Tožnik je v postopku zatrjeval, da se prav zaradi nasipa ob močnejšem deževju na njegovo parcelo zliva večja količina padavinske vode, ki nanaša tudi zemljo. Ob nalivu leta 2020 mu je tako zalilo teraso, kopalnico in garažo, s sanacijo pa so mu nastali stroški. Navajal je še, da mu nasip zastira razgled. Od tožencev je zahteval odstranitev zemlje in nasipa ter plačilo s sanacijo povzročenih stroškov.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevek zavrnilo. Presodilo je, da je nasip ustrezno zgrajen; razgleda ne ovira čezmerno in ne povzroča zlivanja vode na tožnikovo nepremičnino. Škoda ob poplavljanju ni bila posledica protipravnega ravnanja tožencev, temveč izjemnega naravnega dogodka, naravne konfiguracije in pomanjkljive ureditve tožnikove parcele.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je nosilnim razlogom prvostopenjskega sodišča.

4. Zoper takšno odločitev tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

1. Ali je sodišče druge stopnje storilo kršitev določb postopka, ker ni odločilo o tožnikovi zahtevi za izločitev sodnika?

2. Ali sta sodišči storili bistveno kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ker je sodišče brez postavitve izvedenca odločalo o strokovnih vprašanjih, in sicer glede ustreznega naklona terase in ustrezno urejeni drenaži terase, čeprav sodišče nima potrebnih posebnih znanj?

3. Ali je prvostopenjsko sodišče, ko je pomanjkljivo obrazložilo svojo odločitev, saj se sploh ni opredelilo do vseh navedb tožnika in ostalih dokazov, storilo bistveno kršitev določb postopka?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena ZPP, niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 75, 99

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 1, 274, 274/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 290/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-24

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Katarina Parazajda

obstoj pogojev za pridržanje v psihiatrični bolnišnici - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Zavrnitev predloga za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je prejelo obvestilo direktorja psihiatrične bolnišnice o sprejemu osebe v oddelek pod posebnim nadzorom brez privolitve. Po izdaji sklepa o uvedbi postopka je osebo obiskalo in jo zaslišalo v prisotnosti odvetnika in izvedenke psihiatrične stroke. Oseba je ob obisku izjavila, da se z zadržanjem na oddelku strinja in je podala pisno privolitev za sprejem. Izvedenka je pregledala osebo in njeno medicinsko dokumentacijo ter v izvidu navedla, da je oseba drugič sprejeta v psihiatrično bolnišnico zaradi kognitivnih motenj. Ugotovila je, da je oseba sicer časovno slabše orientirana, krajevno in osebnostno pa še delno orientirana. Zaveda se svojih spominskih deficitov ter zadovoljivo dobro razume pomen in posledice podanega soglasja ter da je ta odraz njene prave volje.

2. Sodišče prve stopnje je postopek ustavilo, sodišče druge stopnje pa je pritožbo odvetnika udeleženke in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Odvetnik udeleženke vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: 1. Ali mora biti sodišče še posebej pazljivo in kritično do mnenja izvedenke v primeru, da kakorkoli sumi ali bi lahko sumilo na neveljavno privolitev nasprotne udeleženke?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP-1). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 261/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - uporabnina - spor majhne vrednosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V sporih majhne vrednosti ni revizije, zato je ni mogoče dopustiti.

1. Med pravdnima strankama je potekal spor o plačilu uporabnine. Upoštevajoč vrednost spornega predmeta, sta sodišči prve in druge stopnje zadevo obravnavali skladno z določili, ki veljajo za postopek v sporu majhne vrednosti (442. - 458. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP)).

2. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Osmi odstavek 458. člena ZPP določa, da v sporih majhne vrednosti ni revizije. Ker je tako, je ni mogoče dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP).

5. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 198

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377, 458, 458/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 288/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

sklep o zavrženju pritožbe - dovoljenost revizije - direktna revizija - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo odločilo, da je oporoka zapustnika A. A. z 22. 9. 2011 nična, toženec pa mora tožniku povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrglo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga toženec predlog za dopustitev revizije.

5. Zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje zavrglo pritožbo, je vselej dovoljena revizija (tretji odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker je torej revizija zoper izpodbijani sklep dovoljena že po samem zakonu, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen,1 zato ga je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena ZPP zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

1 Tako npr. sklepi Vrhovnega sodišča III DoR 36/2025 z dne 13. 5. 2025, II DoR 491/2023 z dne 25. 1. 2024 in II DoR 381/2022 z dne 5. 10. 2022. Glej tudi N. Betetto, O nekaterih vprašanjih dopuščene revizije po ZPP-E, Odvetnik, 92 (2019), str. 7 do 15.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 257/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

priposestvovanje - dobra vera - prodajna pogodba - soglasje Centra za socialno delo (CSD) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je utemeljeval svojo lastninsko pravico na podlagi določb o priposestvovanju.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je zahteval, da se ugotovi, da je lastnik nepremičnine z ID znakom ... do 24/100, za katero je v zemljiški knjigi vpisana lastninska pravica v korist toženca (III), in tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi, s katerim je toženec zahteval, da se ugotovi, da je nična kupoprodajna pogodba, ki sta jo 18. 3. 1991 sklenila s tožnikom za prodajo iste nepremičnine (II).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca, pritožbi tožnika pa je delno ugodilo in spremenilo izrek v delu, ki se nanaša na spremenjeno tožbo. V preostalem je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: Ali je dobroverni lastniški posestnik nepremičnine tudi tisti kupec, ki se zaveda, da prodajna pogodba še ne ustvarja učinkov lastništva oziroma da se za prenos lastninske pravice zahteva vpis v zemljiško knjigo na podlagi ustrezno overjenega zemljiškoknjižnega dovolila, če je več kot deset let izvrševal lastniško posest na podlagi neizpolnjenega pravnega posla, ob uveljavitvi sodnega varstva zaradi ugotovitve lastninske pravice na nepremičnine na podlagi priposestvovanja pa je preteklo več kot deset let od zapadlosti zahtevka za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila zaradi prenosa lastninske pravice v skladu s prodajno pogodbo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 217/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

predhodno vprašanje - ugotavljanje obstoja kaznivega dejanja v pravdi - domneva nedolžnosti - tek zastaranja - daljši zastaralni rok - zavrnilna sodba - kaznivo dejanje - zastaranje - nastala škoda - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zaradi zastaranja zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 486.566,69 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in sklenilo, da sta tožnika tožencema dolžna povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnikov delno ugodilo in poseglo v stroškovno odločitev, v preostalem delu pa pritožbo zavrnilo in odločilo o pritožbenih stroških.

3. Tožnika predlagata, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

"1. Ali je pravilno stališče sodišča, da je podana vezanost slednjega na obstoj zavrnilne sodbe (do katere je prišlo v posledici umika obtožnega predloga) pri odločanju o odškodninski odgovornosti?

2. Ali postopek pred Državnim odvetništvom vpliva na tek zastaranja?

3. Upoštevaje stališče sodne prakse, da v postopku zoper odvetnika zaradi njegove napake ni mogoče pričakovati, da bo stranka vložila odškodninski postopek v času, ko slednji skuša na podlagi strankinega pooblastila sanirati svojo napako in torej prične zastaralni rok teči šele po neuspešnem zaključku prizadevanj odvetnika, ali je sodišče pravilno zaključilo, da navedeno stališče ni uporabno v postopku, kjer kot oškodovalec nastopa Republika Slovenija (in gre za ravnanje oseb, za katera odgovarja) in se predhodno izvajajo postopki mediiranja z namenom dosege sporazuma?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločilo je v uvodoma navedeni sestavi senata. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 271/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-09-03

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

odškodninska odgovornost delavca - namenoma povzročena škoda - škoda, povzročena pri delu - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zahtevek tožnika za nerazdelno plačilo odškodnine 5.000 EUR zavrnilo, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo tudi njegovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

"1. Ali je podana absolutna bistvena kršitev 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), oziroma ali je preverljiva sodba, kjer sodišče pri obrazložitvi podeli verodostojnost izpovedbi priče, pri tem pa ne pojasni, čemu podeljuje verodostojnost priči, kljub temu, da izpovedba priče ni skladnja z dejstvi navedenimi v listinski dokumentaciji?

2. Ali je mogoče zakonsko določbo 69. člena ZNPPol, ki določa; "policist pridrži osebo v policijskem prostoru za pridržanje, če to ni mogoče, pa v za to določenem prostoru drugega organa, ki se uporablja za pridržanje, pripor ali izvrševanje kazni zapora. V takem primeru morajo uradne osebe zagotoviti, da pridržane osebe niso v istih prostorih kot priprte osebe ali osebe na prestajanju kazni zapora. Izjemoma sme policist osebo pridržati tudi v posebej prirejenem prostoru vozila ali v drugem primernem prostoru, vendar ne dlje, kot je nujno potrebno za izvedbo policijske naloge", razlagati tako, da se kot izjemne okoliščine, kadar smejo policisti pridržati osebo v posebej prirejenem prostoru vozila, štejejo okoliščine, kadar pridržana oseba navede, da ne želi zapustiti vozila oz. kadar policist presodi, da bo šlo za kratkotrajni postopek oz. ali lahko navedene okoliščine predstavljajo zakonske izjeme ali so zakonske izjeme samo nepričakovane izjemne okoliščine, ki jih ni mogoče predvidevati oz. obvladati?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 147

Zakon o nalogah in pooblastilih policije (2013) - ZNPPol  - člen 64

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 263/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-08-20

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

postulacijska sposobnost - laični predlog - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagateljica predloga ni vložila po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je predlagateljica vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagateljica predloga ni vložila po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog predlagateljice za dopustitev revizije zavrglo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.