VSRS Sklep II DoR 310/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-01-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - maksimalna hipoteka - prenos hipoteke - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Razmerje med pravdnima strankama izvira iz kreditnih pogodb med banko (pravno prednico tožnice) in družbo A. d. o. o., katere družbenica je bila toženčeva bivša žena B. B.. Slednja se je za zavarovanje nekaterih terjatev zavezala tudi kot solidarna porokinja in na parceli 1712 1032/2 (sporna nepremičnina), katere edina zemljiškoknjižna lastnica je tedaj bila, ustanovila maksimalno hipoteko (sporna hipoteka). Sporna hipoteka je bila vknjižena v zemljiško knjigo preden se je na podlagi sodne poravnave (šlo je za delitev skupnega premoženja) v zemljiško knjigo kot solastnik do 1/2 vpisal toženec. Družba je šla v stečaj (St 1832/2014). Banka je zoper toženčevo bivšo ženo vložila hipotekarno tožbo in z njo uspela (I P 281/2015). V postopku osebnega stečaja nad toženčevo bivšo ženo (St 3631/2016) je banka prijavila svoje terjatve, ki so ji bile priznane v skupni višini 315.365,77 EUR. Banka je zoper toženca vložila v tem postopku obravnavano hipotekarno tožbo, nato pa terjatve iz dveh kreditnih pogodb z družbo A. d. o. o. skupaj z maksimalno hipoteko prenesla na tožnico, ki je namesto banke vstopila v pravdo. Toženec je z nasprotno tožbo uveljavljal ničnost pravnih poslov, na podlagi katerih je bila hipoteka ustanovljena in prenesena na tožnico. O zahtevkih iz tožbe in o zahtevku tožnika za ugotovitev ničnosti sporazuma o ustanovitvi hipoteke je bilo že odločeno, in sicer so bili pravnomočno zavrnjeni s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 836/2022 z dne 28. 11. 2023. Tožnica je ob zaključku postopka osebnega stečaja nad toženčevo bivšo ženo, ki se je začel pred vložitvijo hipotekarne tožbe zoper toženca in končal pred izdajo sodbe sodišča prve stopnje, prevzela premoženje ki ga ni bilo mogoče unovčiti, in sicer lastninsko pravico na parceli ... do 1/2.

2. Sodišče prve stopnje je na podlagi ugotovitve, da so bile na tožnico prenesene vse terjatve, ki so bile zavarovane s sporno hipoteko, zavrnilo toženčeve zahtevke za ugotovitev ničnosti pogodbe o prenosu sporne hipoteke (III.2 točka izreka), za ugotovitev ničnosti zemljiškoknjižnega dovolila za prenos sporne hipoteke (III.3 izreka) in za ugotovitev neveljavnosti vknjižbe prenosa sporne hipoteke ter vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja (III.4 točka izreka). Svojo odločitev je dodatno oprlo na očitek tožencu, da s trditvami o višjem dolgu stečajnega dolžnika in predložitvijo izbrisnih pobotnic za druge hipoteke ni izkazal, da je situacija drugačna, kot izhaja iz pogodbe o potrditvi odstopa, saj ni navedel katere terjatve, ki niso bile prenesene na tožnico, naj bi bile zavarovane s sporno hipoteko.

3. Sodišče druge stopnje je v ponovljenem postopku zavrnilo pritožbo toženca in potrdilo III. točko izreka sodbe sodišča prve stopnje. Pri tem je potrdilo prvostopenjsko ugotovitev dejanskega stanja ter izpostavilo korektnost prvostopenjskih poudarkov o trditvenem in dokaznem bremenu.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: "1. Ali je v konkretnem primeru Višje sodišče v Ljubljani kršilo določbo 360. člena ZPP ter določbi 25. in 22. člena Ustave RS?, 2. Ali je bilo Višje sodišče v Ljubljani dolžno upoštevati izrecne pritožbene navedbe tožene stranke na str. 4 do 7 pritožbe toženca z dne 8.1.2022? in 3. Ali je bilo Višje sodišče v Ljubljani dolžno upoštevati navedbe obeh pravnih strank glede obstoja terjatev Banke Sparkasse d.d. pravnomočno ugotovljene v končnem seznamu preizkušenih terjatev Okrožnega sodišča v Ljubljani opr. št. St 3631/2016 v skupnem znesku 315.356,77 EUR, kot nesporno dejansko stanje glede maksimalne hipoteke?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Ker v obravnavanem primeru ti pogoji niso izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 360, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 146, 146/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.