VSRS Sklep II DoR 261/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - dosmrtno preživljanje - izpolnjevanje preživljalčevih obveznosti - neizpolnjevanje obveznosti po pogodbi o dosmrtnem preživljanju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in razvezalo notarski zapis pogodbe o dosmrtnem preživljanju opr. št. SV 294/2016 z dne 16. 6. 2016, ki sta ga sklenila tožnik kot preživljanec in A. A. ml., kot preživljalec, naložilo tožencem, da tožniku izstavijo za vpis v zemljiško knjigo sposobno listino, na podlagi katere se bo pri nepremičninah parc. št. 530/56, 530/57 in 530/58 k. o. ... in parc. št. 2379/10, 2379/2, 2379/9, 2380/3, 2380/4, 2416/2, 2418/2, 2419/3, 2420/2, 2454/2, 2457/2, 2457/4, 2551/117 in 333, vse k. o. Ravno izbrisala vknjižba prepovedi odtujitve in obremenitve v korist A. A. ml. Odločilo je še, da je tožena stranka (toženci) dolžna tožeči stranki (tožnik) plačati potrebne pravdne stroške, ki bodo odmerjeni s posebnim sklepom. Ugotovilo je, da se obveznosti preživljalca niso izpolnjevale, ker na strani preživljanca še ni nastopila potreba po dogovorjeni skrbi, zato razveza zaradi neizpolnjevanja obveznosti ni utemeljena. Presodilo pa je, da je po smrti preživljalca prišlo do spremenjenih okoliščin, tako da je postalo izpolnjevanje pogodbenih obveznosti znatno oteženo. Toženci so sicer privolili v izpolnjevanje pogodbe, toda tožnik tega zaradi slabih odnosov in nezaupanja ne želi. Ugotovilo je, da je imel tožnik pristen odnos predvsem s preživljalcem, s toženci pa je imel odnos le preko njega. S prvo toženko je bil v slabih odnosih že v času življenja preživljalca. Po smrti preživljalca so se tožnik in toženci še bolj oddaljili, med njimi ni prihajalo niti do spontanih stikov v vsakdanjem življenju, kar je privedlo do novih konfliktov in zamer. Tožnik je pričakoval, da mu bo sin ob bolezni ali onemoglosti pomagal, se z njim družil in zanj poskrbel. Njegova pravica je, da odloči, katera je tista oseba, ki bo ob njem v takšni življenjski situaciji, saj prevzeti obveznosti po pogodbi močno posegajo v njegovo življenje in zasebnost. V pogodbi je bilo sicer dogovorjeno, da bo preživljalec za preživljanca v primeru službene ali drugačne zadržanosti skrbel po tretji osebi, vendar pa prve toženke zaradi dalj časa trajajočih slabih odnosov ni mogoče šteti za tretjo osebo. Čeprav so toženci sicer pripravljeni izvrševati obveznost, je sodišče dvomilo, da bi ob izkazanih slabih odnosih to zmogli na način, da bi se dosegel namen pogodbe. Določba prvega odstavka 563. člena Obligacijskega zakonika ne (v nadaljevanju OZ) ne izključuje možnosti, da tudi preživljanec v primeru smrti preživljalca odkloni nadaljevanje pogodbe, kar naj bi izhajalo iz tretjega odstavka člena, ki daje možnost odškodnine, če pravni nasledniki ne morejo prevzeti pogodbenih obveznosti, med tako ne možnost pa je šteti tudi odklonitev preživljanca.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka. Pritrdilo je razlogom sodišča prve stopnje. Poudarilo je, da toženci nikoli niso imeli s tožnikom takega odnosa, kot ga je imel preživljalec.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlagajo toženci predlog za dopustitev revizije glede sledečih vprašanj:

◦ ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča o razvezi pogodbe o dosmrtnem preživljanju iz razloga, da je sama smrt preživljalca takšna objektivna okoliščina, ki je tako spremenila razmere, da se pogodbene obveznosti ne morejo več izpolnjevati z njegovimi pravnimi nasledniki tako, da bi se dosegel namen pogodbe, in sicer ne glede na določila 563. člena OZ, pripravljenost dedičev prevzeti obveznosti s pogodbe in siceršnjo vsebino pogodbe, iz katere izhaja, da se oskrba s strani preživljalčeve zadržanosti nudi tudi po tretji osebi;

◦ ali je materialnopravno pravilno stališče, da je bilo izvrševanje pogodbenih obveznosti glede na vsebino pogodbe izključno vezano na preživljalca;

◦ ali je pravilno stališče sodišča, da je mogoče, še preden se sploh izkaže potreba po pomoči in oskrbi, sklepati, da toženci kot dediči po pokojnem preživljalcu tožniku kot preživljancu ne bodo nudili pomoči in oskrbe na način in v obsegu, kot je bilo dogovorjeno;

◦ ali je pravilna razlaga 563. člena OZ na način, da je srž tega določila v tem, da se preživljancu tudi po smrti preživljalca zagotovi preživljanje pod enakimi pogoji, kot je bilo dogovorjeno s pogodbo o dosmrtnem preživljanju, in da navedena določila ščitijo predvsem preživljanca, čeprav je v skladu z navedenim določilom za prehod obveznosti s pokojnega preživljalca na njegove dediče potrebno le soglasje dedičev, ne pa preživljanca;

◦ ali se preživljanec lahko sklicuje na smrt preživljalca kot spremenjeno okoliščino in s tem razlog za razvezo pogodbe v smislu določila 562. člena OZ.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa, odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009