TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 278/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-22

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izbrisani - nepremoženjska škoda - vzročna zveza - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - oficir bivše JLA - vojaška služba v JLA - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je 2. 12. 2016 vložil tožbo, s katero je iz naslova nezakonitega izbrisa iz registra stalnega prebivalstva zahteval plačilo odškodnine, ki jo je po sprejetju odločbe Ustavnega sodišča z dne 15. 3. 2018 razširil in spremenil, ter s tem zahteval plačilo celotne škode, ki naj bi mu zaradi izbrisa nastala in sicer v višini 292.836,54 EUR. Zatrjevana škoda naj bi mu nastala zato, ker zaradi izbrisa ni mogel opravljati zdravniškega poklica. Sodišče prve stopnje je zahtevek tožnika v celoti zavrnilo, drugostopenjsko sodišče pa je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečega pravnega vprašanja:

Ali je sodišče dolžno vsebinsko odločiti (tudi) o pravni podlagi, ki je tožeča stranka sicer ne uveljavlja izrecno ali celo navaja, da na tej podlagi tožbenega zahtevka ne utemeljuje, četudi nasprotno nedvomno izhaja iz obširnih tožbenih navedb?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (2013) - ZPŠOIRSP  - člen 2, 7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 410/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-22

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

ničnostna tožba - darilna pogodba - pridobitev lastninske pravice s priposestvovanjem - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev tožničine lastninske pravice na stanovanju v ... Zavrnilo je tudi podrejeni tožbeni zahtevek, da se ugotovi ničnost darilne pogodbe, sklenjene med tožnico in prvo toženko za prenos dednega deleža, da sta toženki tožnici dolžni izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo ter da je prva toženka tožnici dolžna plačati 40.000 EUR in zakonske zamudne obresti. Tožnici je naložilo, da prvi in drugi toženki povrne stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu (glede zavrnitve primarnega zahtevka) potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"- Ali sta sodišči prve in druge stopnje materialnopravno pravilno odločili, da predlagateljica ni izpolnila vseh elementov za priposestvovanje nepremičnine, stanovanja v stavbi ..., ki je posamezni del stavbe št. 2, v stavbi št. 63 k. o. ...?

- Ali je v postopku na prvi in drugi stopnji prišlo do opustitve uporabe določb 8. člena ZPP in s tem nevestne in neskrbne presoje vseh izvedenih dokazov, kar je bistvena kršitev postopka iz prvega odstavka 339. člena ZPP in je to pripeljalo do nepravilne in nezakonite odločitve na prvi in drugi stopnji?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 427/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - zavrženje ugovora zoper sklep o izvršbi - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je bil vložen zoper pravnomočno odločitev o zavrženju ugovora dolžnika po izteku roka zoper sklep o izvršbi s predlogom za odlog izvršbe, takšen sklep pa ne sodi med navedene v prvem odstavku 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), zato revizija ni dovoljena, s tem pa tudi ni dovoljen predlog za dopustitev le te.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo ugovor dolžnika po izteku roka zoper sklep o izvršbi s predlogom za odlog izvršbe. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje ter odločilo, da dolžnik sam krije stroške pritožbenega postopka.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Zakon o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) v 15. členu določa, da se v postopku izvršbe in zavarovanja smiselno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), če ni v tem ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno. V skladu z drugim odstavkom 367. člena ZPP, sodišče revizije ne more dopustiti, če zakon določa, da revizije ni.

5. V skladu s prvim odstavkom 10. člena ZIZ je pod pogoji, ki jih določa ZPP, dovoljena revizija zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. Posledično revizija zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, ni dovoljena. Predlog za dopustitev revizije je bil vložen zoper pravnomočno odločitev o zavrženju ugovora dolžnika po izteku roka zoper sklep o izvršbi s predlogom za odlog izvršbe, takšen sklep pa ne sodi med navedene v prvem odstavku 10. člena ZIZ, zato revizija ni dovoljena, s tem pa tudi ni dovoljen predlog za dopustitev le te.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP v zvezi z drugim odstavkom 367. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 374, 374/1, 384, 384/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 396/2010, enako tudi VSRS II DoR 349/2010
VSRS Sklep II DoR 423/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

znižanje kupnine - menjalna pogodba - stvarne napake - uporaba ZVKSES - grajanje napak - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je znižalo kupnino, določeno v menjalni pogodbi, sklenjeni med tožnikoma in tožencem, za 8.920 EUR, na 201.080 EUR. Tožencu je naložilo, da tožnikoma plača 8.920 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo in tožencu naložilo, da tožnikoma povrne pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zoper ugodilni del prvostopenjske sodbe zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec je zoper odločitev sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o naslednjih vprašanjih:

"- Ali toženec v konkretni zadevi podleže definiciji, kot jo določa 3. člen Zakona o varstvu kupcev stanovanj in enostanovanjskih stavb (ZVKSES) za investitorja oziroma vmesnega kupca, glede na dejstvo, da je prodal svoj dom v katerem je živel več let in imel prijavljeno stalno prebivališče?

- Ali sta sodišči prve in druge stopnje odločili materialnopravno pravilno, ko sta pri odločanju uporabili ZVKSES?

- Ali bi se v primeru, če bi pogodbo sklenila druga fizična oseba, ki nima lastnega gradbenega podjetja, kot ga je imel toženec, sprejela ista odločitev, kot se je v konkretnem primeru?

- Ali ima prijava stalnega prebivališča 7. 3. 2011 in pridobitev uporabnega dovoljenja leta 2012 vpliv na uporabo ZVKSES v konkretni zadevi?

- Ali bi sodišči prve in druge stopnje morali glede na očitane procesne kršitve dopustiti dokaz s postavitvijo novega izvedenca gradbene stroke?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o varstvu kupcev stanovanj in enostanovanjskih stavb (2004) - ZVKSES  - člen 23, 23/1, 24, 24/1, 25, 25/3, 25/3-3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 462, 462/1, 462/2, 468, 468/1, 468/1-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 361/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

prepozen predlog - vročitev s fikcijo - datum vročitve - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker pooblaščenec pisanja ni dvignil v 15 dneh, se na podlagi četrtega odstavka 142. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) šteje, da je bila vročitev opravljena s potekom tega roka, to je 4. 9. 2024 (in ne šele 5. 9. 2024, ko mu je bilo pisanje puščeno v predalčniku). Tridesetdnevni rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je tako začel teči 5. 9. 2024 in se je iztekel 4. 10. 2024. Predlog, ki ga je tožnikov pooblaščenec na Vrhovno sodišče vložil s priporočeno pošiljko 7. 10. 2024, je vložen po poteku roka iz prvega odstavka 367.b člena ZPP. Vrhovno sodišče ga je zato kot prepoznega zavrglo.

1. Tožnik je s tožbo od toženke zahteval plačilo odškodnine zaradi premoženjske in nepremoženjske škode, ki naj bi mu nastala zaradi protipravnega ravnanja toženkinega zaposlenega (policista).

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo, da tožnik v celoti nosi stroške postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede dveh vprašanj.

6. Po prvem odstavku 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka podati predlog za dopustitev revizije v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje.

7. Iz podatkov spisa je razvidno, da 20. 8. 2024 tožnikovemu pooblaščencu ob poskusu vročitve sodbe Višjega sodišča v Ljubljani pisanja ni bilo mogoče izročiti, zato mu je bilo tega dne v predalčniku puščeno obvestilo, da ga lahko prevzame v roku 15 dni.

Ker pooblaščenec pisanja ni dvignil v 15 dneh, se na podlagi četrtega odstavka 142. člena ZPP šteje, da je bila vročitev opravljena s potekom tega roka, to je 4. 9. 2024 (in ne šele 5. 9. 2024, ko mu je bilo pisanje puščeno v predalčniku). Tridesetdnevni rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je tako začel teči 5. 9. 2024 in se je iztekel 4. 10. 2024. Predlog, ki ga je tožnikov pooblaščenec na Vrhovno sodišče vložil s priporočeno pošiljko 7. 10. 2024

, je vložen po poteku roka iz prvega odstavka 367.b člena ZPP. Vrhovno sodišče ga je zato kot prepoznega zavrglo.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni zaznamek in vročilnica na red. št. 4.

Razvidno s kuverte, pripete list. št. 1 spisa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 142/4, 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 484/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

postulacijska sposobnost - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - oseba brez PDI - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper odločbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Tožnik predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 378/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - laična vloga - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V skladu s 3. odstavkom 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema je v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ZPP primer, ko ima stranka sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP).

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da je Višje sodišče v Kopru z uvodoma navedenim sklepom neutemeljeno zavrnilo pritožbo v zadevi P 133/2021. Predlogu ni priložil nobene od omenjenih odločb, v obrazložitvi posplošeno navaja, da je izpodbijani sklep neutemeljen in posledično napačno obrazložen, sodišče pa je odločalo avtoritarno, pristransko in diskriminatorno. Sodišču očita storitev kaznivih dejanj in izpolnitev elementov odškodninske odgovornosti, v spisu pa naj bi bilo zadostno število dokazov o naklepnem ravnanjem tožencev, ki so oškodovali tožnika.

3. V skladu s 3. odstavkom 86. člena Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema je v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ZPP primer, ko ima stranka sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). Vrhovno sodišče je tožnika na to opozorilo že v številnih zadevah, vendar je tožnik v sedaj obravnavanem primeru vnovič sam vložil predlog za dopustitev revizije in ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem izpitu.

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 367b, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 332/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-02-07

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - kredit v CHF - pojasnilna dolžnost - Direktiva Sveta 93/13/EGS - posojilo v tuji valuti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo ugotovilo ničnost pogodbe o dolgoročnem kreditu z valutno klavzulo v CHF, dodatka k pogodbi ter dveh notarskih zapisov. Odločanje o stroških postopka je pridržalo za končno odločbo. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijano delno sodbo.

2. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in predlaga dopustitev sledečih vprašanj:

- "Ali je materialnopravno pravilno izhodišče Višjega sodišča v Izpodbijani sodbi, da zastaralni rok za uveljavljanje kondikcijske terjatve kreditojemalca prične teči šele s pravnomočnostjo sodbe sodišča, s katero je kreditna pogodba razglašena za nično?

- Ali je materialnopravno pravilno izhodišče Višjega sodišča Izpodbijani sodbi, da pri sklicevanju na izbrane odločbe Sodišča EU ni predhodno izvedlo presoje, ali je dejansko stanje v izbrani sodbi Sodišča EU dovolj podobno dejanskemu stanju v predmetni zadevi?

- Ali je materialnopravno pravilno izhodišče Višjega sodišča v Izpodbijani sodbi, da je Direktivi 93/13 in sodni praksi Sodišča EU, s katero slednje razlaga Direktivo 93/13, priznalo neposreden učinek, kljub temu, da je takšna razlaga v nasprotju (contra legem) z veljavnim nacionalnim pravom?

- Ali je mogoče že na podlagi ugotovitve, da pojasnilna dolžnost v posamezni zadevi ni bila ustrezno izpolnjena, brez kakršne koli nadaljnje presoje, mogoče zaključiti, da je sporni pogodbeni pogoj v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja po 4. alineji 1. odstavka 24. člena (takratnega) ZVPot?

- Ali je dopustno vsebino pojasnilne dolžnosti, kot jo je opredeljevala relevantna zakonodaja v času sklenitve kreditne pogodbe naknadno razširjati s pomočjo pravnih standardov, ki jih sodišča šele naknadno napolnijo v vsakem primeru posebej?"

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 3/2025-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-03-11

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

poskusno delo - redna odpoved pogodbe iz poslovnega razloga - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delavcu v času poskusnega dela mogoče podati odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delavcu v času poskusnega dela mogoče podati odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je odpoved pogodbe o zaposlitvi z dne 7. 4. 2023 nezakonita in da tožnici delovno razmerje pri toženki ni prenehalo 22. 10. 2023, temveč je trajalo do sodne razveze pogodbe o zaposlitvi 6. 6. 2024. Toženki je naložilo, da je dolžna tožnici za čas od 23. 10. 2023 do 6. 6. 2024 vzpostaviti delovno razmerje, jo prijaviti v obvezna zavarovanja, plačati nadomestila plač v mesečnih zneskih 2.477,76 EUR in denarno povračilo v znesku 4.955,53 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Zavrnilo je zahtevek za priznanje delovnega razmerja za čas po 6. 6. 2024, za reintegracijo, za plačilo razlike denarnega povračila in višjih obresti. Toženki je naložilo še, da tožnici povrne stroške postopka v znesku 1.583,89 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi .

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh strank zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Toženi stranki je naložilo, da tožnici povrne stroške odgovora na pritožbo v znesku 279,99 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Tožena stranka v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanje, ali je delavcu v času poskusnega dela mogoče podati odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo revizijo glede predlaganega vprašanja.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 125

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.