VSRS Sklep I R 11/2026
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2026-02-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za delegacijo pristojnosti - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - objektivna nepristranskost - sodnik pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku - zavrnitev predloga

Okoliščina, da je ena od strank sodnik istega sodišča, ki odloča v zadevi, je takšna, da bi vzbujala dvom v nepristranskost sodišča. V obravnavani zadevi pa ne gre za takšen položaj, saj so toženci sodniki sodišča, ki bi odločalo šele o morebitnih pravnih sredstvih zoper odločbe sodišča prve stopnje v tej zadevi.

1. Tožnik je pred Okrožnim sodiščem v Kopru vložil tožbo, s katero od treh toženih sodnikov Višjega sodišča v Kopru zahteva plačilo odškodnine zaradi domnevne pristranske obravnave pri odločanju o pritožbah v različnih pravdnih postopkih.

2. Okrožno sodišče v Kopru je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog tožnika za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Tožnik pojasnjuje, da so toženci kot člani senata pritožbenega sodišča pristransko obravnavali tožnikove utemeljene pritožbe, z naklepom odločali krivično in nepravično v škodo tožnika ter mu na sumljiv in protipraven način povzročili škodo. Trdi, da toženci na območju krajevne pristojnosti Okrajnega sodišča v Kopru kot sodniki uživajo status privilegiranih strank.

4. V skladu s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Sodna praksa med druge tehtne razloge najpogosteje uvršča dvom v nepristranskost sojenja.

5. Okoliščina, da je ena od strank sodnik istega sodišča, ki odloča v zadevi, je takšna, da bi vzbujala dvom v nepristranskost sodišča.

V obravnavani zadevi pa ne gre za takšen položaj, saj so toženci sodniki sodišča, ki bi odločalo šele o morebitnih pravnih sredstvih zoper odločbe sodišča prve stopnje v tej zadevi.

Tožnik posplošeno trdi, da toženci kot sodniki uživajo status privilegiranih strank na območju Okrajnega sodišča v Kopru. Vrhovno sodišče poudarja, da se nepristranskost sodnika domneva. Sodniki morajo pri izvajanju svoje funkcije vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe, ki se ji morajo posvečati s polno predanostjo in izpolnjevati svoje obveznosti po svojih najboljših močeh (primerjaj 2. in 37. člen Zakona o sodniški službi - ZSS) ter ravnati v skladu z Ustavo RS in zakonom.

Sodnica, ki obravnava predloženo zadevo, je ena od desetih sodnic pravdnega oddelka Okrožnega sodišča v Kopru, tožnik pa ne trdi, da bi bila osebno povezana s katerimkoli od tožencev; pa tudi tedaj bi takšna okoliščina prvenstveno predstavljala razlog za njeno izločitev (70. člen ZPP in naslednji), ne za prenos pristojnosti na povsem drugo prvostopenjsko sodišče.

6. Vrhovno sodišče zato ob upoštevanju vseh okoliščin ocenjuje, da okoliščina, da so toženci sodniki pritožbenega sodišča na območju Okrožnega sodišča v Kopru, ne more predstavljati tehtnega razloga, ki bi vzbujal razumen dvom o nepristranskosti odločanja vseh sodnikov pristojnega sodišča prve stopnje. Predlog je zato zavrnilo.

Vrhovno sodišče je v primerljivi zadevi I R 118/2021 s 15. 9. 2021 predlog prav tako zavrnilo, čeprav je bil tožnik višji sodnik pristojnega pritožbenega sodišča, enako je ravnalo v zadevi I R 185/2025 s 7. 1. 2025, ko je bila mati predlagateljice sodnica višjega sodišča, ki bi šele v morebitnem pritožbenem postopku odločalo o zadevi njene hčere.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.