TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 161/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Katarina Parazajda (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

sodna taksa - predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Ker je ta pogoj izpolnjen, je Vrhovno sodišče ugotovilo, da se predlog šteje za umaknjen.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Predlagateljica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sklep pritožbenega sodišča.

2. Vrhovno sodišče je predlagateljici poslalo plačilni nalog za plačilo sodne takse, ki ga je ta prejela 28. 5. 2024. Predlagateljica se je odzvala s predlogom za oprostitev plačila sodne takse. Okrožno sodišče v Murski Soboti je s sklepom P 108/2023 z dne 3. 12. 2024 predlog za oprostitev plačila sodne takse oziroma za obročno plačilo sodne takse za postopek za dopustitev revizije zavrglo. Isto sodišče je nato zavrglo pritožbo tožeče stranke zoper ta sklep in pritožbeni postopek ustavilo (sklep P 108/2023 z dne 13. 1. 2025).

3. Vrhovno sodišče je predlagateljici 10. 3. 2025 poslalo dopis, v katerem jo je obvestilo, da je pristojna oseba Vrhovnega sodišča preverila, ali je bilo plačilo takse opravljeno, in ugotovilo, da sodna taksa ni bila plačana. S tem dejstvom jo je seznanilo in hkrati dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem izjavi.

4. Predlagateljica se je na dopis odzvala s prošnjo z dne 4. 4. 2025 za podaljšanje roka za osem dni. Pojasnjuje, da so bili v tem času nujno zasedeni s pripravo letnega poročila in se niso utegnili posvetiti razjasnitvi nesporazuma glede plačila sodne takse.

5. Vrhovno sodišče predlogu ni ugodilo, kajti morebitna predložitev potrdila o plačilu ne predstavlja kompleksnega opravila ter s tem utemeljenega razloga, da bi sodišče še za nadaljnji korak podaljšalo ta postopek, ki bi se moral zaključiti že na samem začetku. O tem pa predlagateljico obvešča s tem sklepom.

7. Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Ker je ta pogoj izpolnjen, je Vrhovno sodišče ugotovilo, da se predlog šteje za umaknjen.

8. Kljub temu Vrhovno sodišče še dodaja, da predlog tudi iz drugih razlogov ne bi mogel biti uspešen in sposoben za vsebinsko obravnavo. Treba bi ga bilo namreč zavreči že kot nedovoljeno laično vlogo (367.č člena ZPP).

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 9/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

pritožba zoper sklep o ugovoru zoper plačilni nalog - sodna taksa - dovoljenost ugovora - laičen ugovor - laična pritožba - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - pravniški državni izpit (PDI) - vloga, ki jo vloži stranka sama

Vrhovno sodišče je že v več zadevah zavzelo stališče, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (med katere sodi tudi odločanje o ugovoru zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče) stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP), in da če vlogi ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

1. Vrhovno sodišče je s sklepom (kot nedovoljen) zavrglo toženkin ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse II DoR 155/2016 z dne 20. 1. 2025, s katerim je Vrhovno sodišče toženki izdalo nov plačilni nalog za plačilo tretjine sodne takse za predlog za dopustitev revizije v znesku 14,67 EUR (ker je zaradi neplačila sodne takse štelo, da je predlog umaknjen).

2. Toženka je pri Vrhovnem sodišču vložila obsežno pritožbo, v kateri se (med drugim) zavzema za popolno oprostitev plačila sodne takse in predlaga spremembo zakonodaje.

4. Predmet presoje je samo vprašanje, ali je imela toženka oziroma njena zakonita zastopnica postulacijsko sposobnost za vložitev ugovora zoper plačilni nalog.

zavzelo stališče, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (med katere sodi tudi odločanje o ugovoru zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče) stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), in da če vlogi ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže.

6. Ker toženka v konkretnem postopku ni zatrjevala in izkazala, da bi imela njena zakonita zastopnica opravljen pravniški državni izpit, je Vrhovno sodišče po sodniku posamezniku pravilno njen ugovor kot nedovoljen zavrglo.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče toženkino pritožbo zoper sklep o ugovoru zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse kot neutemeljeno zavrnilo.

Primerjaj zadevi II DoR 531/2023 z dne 24. 2. 2025 in II DoR 7/2022 z dne 14. 2. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 87/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristanskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka (udeleženec) v postopku - ugoditev predlogu

Sodna praksa je že zavzela stališče, da je lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča, če bi sodnik istega sodišča presojal oziroma sodil v zadevi, v kateri je sodelavka - sodnica ena od strank oziroma udeležencev v postopku.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku nepravdna zadeva zaradi ugotovitve skupnega pripadajočega zemljišča.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlog utemeljuje z dejstvom, da je etažna lastnica v stavbi ..., na katero se med drugim nanaša tudi predlog za ugotovitev skupnega pripadajočega zemljišča, tudi sodelavka okrajna sodnica A. A. Sodnica sodi v zadevah na Oddelku za etažno lastnino in je tudi izrecno navedena v vlogi na list. št. 37 sodnega spisa. Opisana situacija nedvomno ustvarja videz objektivne pristranskosti in vzbuja resen dvom v poštenost sojenja v tej zadevi. Gre za situacijo, v kateri bi na vse sodnike pristojnega sodišča lahko padla senca dvoma v njihovo nepristranskost pri odločanju o konkretni zadevi. Zato Vrhovnemu sodišču predlaga, naj za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Mednje v smislu navedene zakonske določbe štejemo tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi opisane okoliščine lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, na katerem sodi navedena sodnica, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni videz nepristranskosti).

Sodna praksa je že zavzela stališče, da je lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča, če bi sodnik istega sodišča presojal oziroma sodil v zadevi, v kateri je sodelavka - sodnica ena od strank oziroma udeležencev v postopku.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in določilo kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrajno sodišče v Kranju.

Primerjaj na primer sklep VS RS I R 137/2018 z dne 20. 9. 2018.

Primerjaj na primer v sodni praksi VS RS: sklep I R 200/2023 z dne 16. 11. 2023, in podobne sklepe; I R 162/2024 z dne 2. 10. 2024, I R 136/2024 z dne 14. 8. 2024, I R 239/2023 z dne 20. 12. 2023, I R 144/2023 z dne 6. 9. 2023, I R 50/2022 z dne 18. 5. 2022, I R 29/2025 z dne 12. 3. 2025.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 10/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-11

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sorodstvo sodnika pristojnega sodišča in zakonitega zastopnika pravdne stranke - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je zakoniti zastopnik tožene stranke iz tega gospodarskega spora zakonec sodnice na sodišču, pred katerim se vodi postopek, ta sodnica pa opravlja delo prav na gospodarskem oddelku in je hkrati tudi vodja tega oddelka, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Višje sodišče v Mariboru je z dopisom z dne 16. 5. 2025 posredovalo Vrhovnemu sodišču predloga Okrožnega sodišča v C. in tožene stranke za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). V obeh predlogih se kot razlog navaja, da je zakoniti zastopnik tožene stranke mož sodnice na gospodarskem oddelku Okrožnega sodišča v C., ki je tudi vodja tega oddelka.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti oziroma udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča.

4. Okoliščina, da je zakoniti zastopnik tožene stranke iz tega gospodarskega spora zakonec sodnice na sodišču, pred katerim se vodi postopek (Okrožno sodišče v C.), ta sodnica pa opravlja delo prav na gospodarskem oddelku in je hkrati tudi vodja tega oddelka, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Vrhovno sodišče je zato predlogoma za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022
VSRS Sklep II DoR 199/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

zdravljenje v psihiatrični bolnišnici v oddelku pod posebnim nadzorom - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predmet presoje je, ali so pri nasprotni udeleženki še podani vsi pogoji za nadzorovano obravnavo iz drugega odstavka 80. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr).

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotni udeleženki, ki je bila sprejeta na zdravljenje v nadzorovano obravnavo za šest mesecev, in sicer od 23. 10. 2024 do 23. 4. 2025, zdravljenje v nadzorovani obravnavi podaljša za obdobje šestih mesecev, to je do 23. 10. 2025 (I. točka izreka). V II. in III. točki izreka je določilo koordinatorje nadzorovane obravnave in njihove naloge. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Nasprotna udeleženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali obiski nenasilnega pacienta pri zdravniku na njegovem domu predstavljajo hudo ogrožanje njegovega zdravja in zdravja njegovih svojcev v smislu določbe 3. alineje drugega odstavka 80. člena ZDZdr.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog nasprotne udeleženke zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 122/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Zoper sklep sodišča druge stopnje je predlagatelj vložil predlog za dopustitev revizije.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama (oziroma po zakonitem zastopniku) pa le, če ima opravljen pravniški državni izpit (tretji v zvezi s četrtim odstavkom 86. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)). Dokaz o tem mora priložiti predlogu za dopustitev revizije, sicer sodišče predlog zavrže (367. č člen ZPP).

4. Predlagatelj je predlog za dopustitev revizije vložil sam in ob tem ni zatrjeval ali izkazal, da imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je predlog nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 36/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-13

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

sklep o zavrženju pritožbe - dovoljenost revizije - direktna revizija - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje zavrglo pritožbo, je vselej dovoljena revizija (tretji odstavek 384. člena ZPP). Ker je torej revizija zoper izpodbijani sklep dovoljena že po samem zakonu, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena ZPP zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 41.097,95 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Tožeči stranki je naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožene stranke v višini 2.134,59 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrglo in ji naložilo povrnitev pritožbenih stroškov tožene stranke v višini 746,64 EUR.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

5. Zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje zavrglo pritožbo, je vselej dovoljena revizija (tretji odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker je torej revizija zoper izpodbijani sklep dovoljena že po samem zakonu, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen,

zato ga je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena ZPP zavrglo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS II DoR 424/2018 z dne 10. 12. 2018, II DoR 381/2022 z dne 5. 10. 2022, II DoR 243/2023 z dne 16. 11. 2023, II DoR 491/2023 z dne 25. 1. 2024. Glej tudi N. Betetto, O nekaterih vprašanjih dopuščene revizije po ZPP-E, Odvetnik, 92 (2019), str. 7.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 59/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zdravstveno stanje udeleženca - izvedenec medicinske stroke - ugoditev predlogu

Nasprotni udeleženec je dementen in biva v domu starejših občanov, ki je od pristojnega sodišča v Ljubljani oddaljen 97 km, v postopku bo obvezno njegovo zaslišanje, zato je predlog za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Črnomlju smotrn.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Črnomlju.

1. Pri Okrajnem sodiščem v Ljubljani je bil vložen predlog za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Nasprotni udeleženec biva v Domu starejših občanov v Metliki. Okrajno sodišče v Ljubljani zato Vrhovnemu sodišču predlaga, naj v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost - v poštev pride predvsem takrat, ko je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

4. Okoliščina, da oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča, ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivališča do pristojnega sodišča glede na oddaljenost in stanje nasprotnega udeleženca nesorazmerno težavo. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, saj iz predloga izhaja, da je nasprotni udeleženec dementen in biva v domu starejših občanov, ki je od pristojnega sodišča v Ljubljani, oddaljen 97 km, v postopku pa bo obvezno njegovo zaslišanje (61. člen ZNP-1).

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Črnomlju, ki je le 16 km oddaljeno od začasnega bivališča nasprotnega udeleženca.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 85/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-21

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

sosedsko pravo - vznemirjanje lastninske pravice - lastniška posest - dobra vera - potek časa - porazdelitev dokaznega bremena - državna meja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Med strankama je potekal sosedski spor. Nesporno je bilo, da je na območju, kjer zemljišči pravdnih strank mejita, toženka postavila nasip, betonski steber in tlakovce. Tožnica je zatrjevala, da vse našteto že sega čez mejo, tj. na njeno parcelo, s čimer toženka vznemirja njeno lastninsko pravico; toženka pa je navajala, da sporno območje sploh ni tožničino, ker ga je sama že priposestvovala.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo zahtevku in razsodilo, da mora toženka odstraniti betonski steber in tlakovce ter prenehati z nadaljnjim vznemirjanjem. Preostanek zahtevka je zavrnilo, ker je presodilo, da tožnica ni izkazala svoje lastninske pravice oz. vznemirjanja.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice, a ugodilo pritožbi toženke - zahtevek je zavrnilo tudi v delu, ki se nanaša na betonski steber in tlakovce.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"1. Ali je stranka v dobri veri, če lastnik izrazi nasprotovanje na način, da posreduje policija?

2. Ali je priposestvovalka v dobri veri, če v geodetskem postopku prizna, da sporno zemljišče ni njeno?

3. Ali lahko sodišče ugotovi priposestvovanje, ne da bi ugotovilo, od kdaj do kdaj je tekla priposestvovalna doba?"

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43, 99

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 117/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

ugotovitev lastninske pravice - lovska družina - originarna pridobitev lastninske pravice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Republika Slovenija kot tožnica zahteva ugotovitev originarno pridobljene lastninske pravice na podlagi 14. člena Zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (v nadaljevanju ZSKZ) na spornih nepremičninah, pri katerih je bila v zemljiški knjigi kot lastnica vpisana toženka - lovska družina.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnica lastnica nepremičnin parc. št. 557, 559 in 560, vse k. o. ... Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je toženka kot pravna oseba civilnega prava lahko pridobila lastninsko pravico na vtoževanih nepremičninah po določilih Zakona o kmetijskih zemljiščih in je zato nepravilna odločitev Višjega sodišča v Mariboru I Cp 654/2024 z dne 4. 2. 2025, da toženka ni mogla pridobiti lastninske pravice na spornih zemljiščih; in (2) ali je toženka lahko pridobila lastninsko pravico s priposestvovanjem v času nemotene posesti po uveljavitvi ZSKZ 11. 3. 1993.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (1993) - ZSKZ  - člen 14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.