VSRS Sklep II DoR 166/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-04

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - novo pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - zastopanje po odvetniku - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve. Vrhovno sodišče nima zakonskega pooblastila, da stranko, ki predloži napačno pooblastilo (na primer, pooblastilo, ki ni novo), poziva na odpravo pomanjkljivosti.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da je dolžan tožnici plačati 5.048,49 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 4. 2019 dalje do plačila (I. točke izreka). Višji tožbeni zahtevek (tj. za glavnico v višini 67.500,17 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 4. 2019 in za zakonske zamudne obresti od zneska 5.048,49 EUR za čas od 3. 4. 2019 do 16. 4. 2019) je zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških pravdnega postopka (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi pravdnih strank zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Predlog za dopustitev revizije je izredno pravno sredstvo. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Novo pooblastilo pomeni, da izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva - to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve. Vložitev izrednega pravnega sredstva zoper pravnomočno sodno odločbo je namreč povezana s posebnim preudarkom stranke in njenega odvetnika, kar se izraža tudi tako, da stranka podpiše novo pooblastilo potem, ko je bila seznanjena z vsebino odločbe, zoper katero je bilo vloženo izredno pravno sredstvo.

6. V konkretnem primeru je bila pravnomočna sodba Višjega sodišča v Kopru I Cp 275/2024 z dne 21. 2. 2025 odvetnici tožnice vročena 22. 3. 2025. Iz pooblastila, ki je priloženo predlogu za dopustitev revizije, pa je razvidno, da je bilo sestavljeno 10. 12. 2024, kar je pred izdajo izpodbijane drugostopenjske sodbe.

7. Vrhovno sodišče nima zakonskega pooblastila, da stranko, ki ne pozabi predložiti pooblastila, pač pa predloži napačno pooblastilo (npr. pooblastilo, ki ni novo), poziva na odpravo pomanjkljivosti. Ustavno sodišče je že pojasnilo, da za odvetnika kot pravnega strokovnjaka ne more biti pretirano zahtevno opravilo, da predloži pravilno in popolno pooblastilo. Ker je odvetnik pravni strokovnjak, je razumljivo pričakovanje, da ve, kakšne so formalne zakonske zahteve v zvezi s pooblastili.

Takojšnje zavrženje predloga za dopustitev revizije, ki mu ni priloženo pravilno pooblastilo, tako ni v nasprotju s pravico do sodnega varstva po prvem odstavku 23. člena Ustave RS (v nadaljevanju URS).

8. Ker torej predloženo pooblastilo ni novo v smislu drugega odstavka 95. člena ZPP, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (smiselno 377. člen ZPP).

9. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Npr. sklepa Vrhovnega sodišča RS II DoR 303/2021 z dne 1. 9. 2021 in II DoR 146/2017 z dne 22. 6. 2017 ter sklep Ustavnega sodišča RS Up-296/02 z dne 4. 2. 2003.

Odločba Ustavnega sodišča RS U-I-277/09, Up-1333/09, U-I-287/09, Up-1375/09 z dne 14. 6. 2011.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS II DoR 182/2021 z dne 21. 7. 2021, II DoR 73/2023 z dne 5. 4. 2023 in II DoR 219/2024 z dne 14. 8. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 95, 95/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.