TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 390/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

pogodba o prevzemu dolga - poravnava - razlaga pogodbe - zastaranje - zapadlost - protispisnost - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora tožniku plačati 116.671,43 EUR EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2019 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih:

1.) Ali je sodišče prve stopnje kršilo prvi in tretji odstavek 429. člena OZ, ker je presodilo, Višje sodišče pa potrdilo, da pri pogodbi o prevzemu dolga, ki sta jo sklenili pravdni stranki, ne gre za isti ampak za drugi dolg (obveznost) in je posledično zmotno presodilo, da terjatev ni zastarala, ker da ne gre za gospodarsko pogodbo po 349. členu OZ, kjer je določen zastaralni rok 3 leta?

Ali je sodišče kršilo 82. člen OZ, ker tega določila pri pogodbi o prevzemu dolga, ki sta jo sklenili pravdni stranki, ni uporabilo tako, kot se pogodba o prevzemu dolga glasi, pač pa da gre za poravnavo, torej neko drugo pravno razmerje.

2.) Ali sta prvo in drugo sodišče samovoljno in arbitrarno kršili toženi stranki pravico iz 22. člena Ustave RS, enako varstvo pravic, pravico do učinkovitega pravnega varstva, ker je prvo sodišče v dokazni zaključek obrazložitve sodbe povzelo izjavo priče diametralno nasprotno od tega, kar je priča na zaslišanju dejansko dejala, ker drugo sodišče zaradi zmotne razlage 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ni obravnavalo pritožbenega razloga tožene stranke zoper sodbo, to je, da je prvo sodišče diametralno nasprotno povzelo v obrazložitev sodbe izjave priče, kot jo je priča dejansko izjavila?

3.) Ali je sodišče kršilo prvi odstavek 51. člena OZ v zvezi s 15. členom OZ glede sklenitve dogovora, da bo toženec svoje obveznosti izpolnil z opravljenimi storitvami?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-15, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 15, 51, 82, 429, 1051

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 217/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

delegacija pristojnosti - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - zavrnitev predloga

Institut prenosa pristojnosti na drugo sodišče po 67. členu ZPP predstavlja izjemo v zakonsko urejenem sistemu krajevne pristojnosti.

Razlogi, ki jih v svojem predlogu ponuja tožena stranka, so delno tudi hipotetični (saj zaslišanje prič še ni predlagano), delno očitno neutemeljeni (prošnja za pribavo spisa, v katerega je treba vpogledati, je preprosto in poceni opravilo - vsekakor bolj enostavno kot odločanje o predlogu po 67. členu ZPP) ter kot celota ne pretehtajo nad procesnim redom, ki na zakonski ravni ureja sistem pristojnosti. Predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

1. Tožnik uveljavlja odškodnino od tožene stranke na podlagi zavarovanja odvetniške odgovornosti. Tožena stranka je v odgovoru na tožbo predlagala prenos krajevne pristojnosti na Okrožno sodišče v Mariboru z naslednjim nizom trditev. Odvetnik B.B. je iz Maribora. Tožnik in njegova pooblaščenca so iz Maribora. Odvetnik C.C. je iz Maribora. A. A. je iz Maribora. Primarna pravda se je vodila pred pristojnim sodiščem v Mariboru. Sporna sodna poravnava je bila sklenjena pred pristojnim sodiščem v Mariboru. Eventualno bo predlagano ponovno zaslišanje prič iz prve zadeve, priče pa so iz Maribora. Potreba po pridobitvi in vpogledu sodnih spisov, v katerih sta tožnik in A. A. udeležena kot nasprotni stranki in se vsi nahajajo v Mariboru.

2. Tožnik soglaša s prenosom pristojnosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Institut prenosa pristojnosti na drugo sodišče po 67. členu ZPP predstavlja izjemo v zakonsko urejenem sistemu krajevne pristojnosti. Ker je tako, je treba to izjemo razlagati zožujoče. V nasprotnem primeru bi se institut prenosa pristojnosti sprevrgel v pravico stranke do izbire sodišča. To bi bilo zlasti neekonomično tedaj, ko bi stranki ne bili enotnega mnenja glede prenosa pristojnosti. Temu bi nato sledila konktradiktorna razprava, ali je predlog utemeljen in naposled bi Vrhovno sodišče upoštevaje stališči obeh strank o tem razsodilo. To postopkov ne bi olajšalo in pocenilo, mavreč bi jih množično obremenilo s satelitskim postopkom po 67. členu ZPP.

6. Razlogi, ki jih v svojem predlogu ponuja tožena stranka, so delno tudi hipotetični (saj zaslišanje prič še ni predlagano), delno očitno neutemeljeni (prošnja za pribavo spisa, v katerega je treba vpogledati, je preprosto in poceni opravilo - vsekakor bolj enostavno kot odločanje o predlogu po 67. členu ZPP) ter kot celota ne pretehtajo nad procesnim redom, ki na zakonski ravni ureja sistem pristojnosti. Predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 83/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Iz predloga utemeljeno izhaja, da bo vse naštete obveznosti enostavneje, hitreje in z manjšimi stroški izpeljalo Okrajno sodišče v Ljutomeru, saj je nasprotna udeleženka v oskrbi v Križevcih pri Ljutomeru, ki so od navedenega sodišča oddaljeni le nekaj minut vožnje, navedeno okrajno sodišče pa je tudi splošno krajevno pristojno v tej zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Navaja, da ima nasprotna udeleženka prijavljeno stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani, a živi in ima prijavljeno začasno prebivališče v Domu upokojencev Ptuj, enota Juršinci. V predlogu poudarja, da je po okoliščinah mogoče domnevati, da bo tam prebivala daljši čas in je v skladu z določbo petega odstavka 11. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) zato krajevno pristojno tudi Okrajno sodišče na Ptuju. Tekom postopka se bo presojalo razsodnost nasprotne udeleženke, zaradi česar bo moralo sodišče nasprotno udeleženko ob upoštevanju njenega zdravstvenega stanja najverjetneje zaslišati tam, kjer prebiva.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo so predvideni obvezno zaslišanje te osebe (61. členom ZNP-1), pregled, ki ga opravi izvedenec medicinske stroke (62. člen ZNP-1) in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik (64. člen ZNP-1). Ob upoštevanju podatkov spisa iz predloga utemeljeno izhaja, da bo vsa našteta procesna dejanja enostavneje, hitreje in z manjšimi stroški opravilo Okrajno sodišče na Ptuju, ki je za razliko od več kot 150 km oddaljene Ljubljane, manj kot 15 km daleč od začasnega bivališča nasprotne udeleženke.

5. Vrhovno sodišče zato za odločanje v tej zadevi določa Okrajno sodišče na Ptuju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5, 42, 61, 62, 64

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 143/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Matej Čujovič

služnost poti - stvarna služnost hoje in vožnje - spremenjene razmere - sprememba okoliščin - dostopna pot - nekoristna stvarna služnost - potrebnost in koristnost služnosti - potrebe gospodujočega zemljišča - obremenitev služeče stvari - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Iz priložene sodbe sodišča druge stopnje izhaja, da je sodišče prve stopnje zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim sta tožnika zahtevala, da se služnostna pravica hoje in vožnje po služni nepremičnini - katastrska občina ..., parcela 61/7, v njuni lasti, vknjižena na podlagi darilne pogodbe s 5. 12. 1983 v korist gospodujoče nepremičnine - katastrska občina ..., parcela 61/5, v lasti toženke, ukine in z dnem pravnomočnosti sodne odločbe preneha ter da sta tožnika dolžna toženki povrniti njene pravdne stroške, ki bodo odmerjeni s posebnim sklepom.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in odločilo o pritožbenih stroških.

3. Tožnika predlagata, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

"1. Ali je možnost dodatnega manevriranja na gospodujoči nepremičnini razlog, da postane stvarna služnost poti nekoristna?

2. Ali minimalni stroški za vzpostavitev alternativnega dostopa napram služnosti poti, utemeljujejo odločitev za sodno ukinitev stvarne služnosti?"

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločilo je v uvodoma navedeni sestavi senata. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 229/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-22

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - ponoven predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - ne bis in idem - zavrženje predloga

Ni sicer izključeno, da stranka prenos pristojnosti predlaga večkrat. Ponoven predlog bo dopusten zlasti tedaj, ko pride do novih okoliščin ali ko stranka po predhodni odločitvi izve za okoliščine, ki ji dotlej kljub ustrezni skrbnosti niso bile znane. Takšnih izjemnih dejavnikov v konkretni zadevi ni. Vse okoliščine, ki jih v tokratnem predlogu podaja drugi toženec, so tako zajete s časovnimi mejami pravnomočnosti prej navedenega sklepa.

1. Drugi toženec v tej zadevi ponovno vlaga predlog za prenos krajevne pristojnosti. Predlog utemeljuje s stališčem, da pred mariborskimi sodišči ni deležen ustavno zagotovljenega pravnega varstva. Opira se na pretekle izkušnje, ko so mu sodila mariborska sodišča, a so zadeve na višjih sodnih stopnjah padle. Tako je bila s sodbo I Ips 40619/2015 razveljavljena sodba mariborskega sodišča, druge napake pa so bile sanirane npr. z odločbo Ustavnega sodišča Up 71/99, Up 116/99 ter U-I-6/08-12, Up-1198/05-11, Up-786/06-8. Tudi v postopku pred Vrhovnim sodiščem se je s sodbo I Ips 62094/2013 izkazalo, da je mariborsko sodišče izdalo nezakonito sodbo. Nazadnje pa je bila dokazano izdana nezakonita sodba v postopku II Kr 26122/2014, kar je presodilo Vrhovno sodišče s sodbo I Ips 26122/2014.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je drugi toženec predlog za prenos pristojnosti v tem postopku enkrat že vložil, in sicer z vlogo z dne 8. 4. 2024. Vrhovno sodišče je s sklepom I R 58/2024 z dne 22. maja 2024 njegov predlog zavrnilo.

4. Ni sicer izključeno, da stranka prenos pristojnosti predlaga večkrat. Ponoven predlog bo dopusten zlasti tedaj, ko pride do novih okoliščin ali ko stranka po predhodni odločitvi izve za okoliščine, ki ji dotlej kljub ustrezni skrbnosti niso bile znane. Takšnih izjemnih dejavnikov v konkretni zadevi ni. Vse okoliščine, ki jih v tokratnem predlogu podaja drugi toženec, so tako zajete s časovnimi mejami pravnomočnosti prej navedenega sklepa.

5. Sodišče mora med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je stvar že pravnomočno razsojena (drugi odstavek 319. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Kadar je odgovor pritrdilen, o sodnovarstveni vlogi ni mogoče ponovno odločati. Tak je tudi obravnavan primer, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (smiselna uporaba drugega odstavka 319. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 89/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-06-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), Tomaž Pavčnik

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na premičnine - krajevna pristojnost izvršilnega sodišča - izključna krajevna pristojnost v izvršilnem postopku

Krajevna pristojnost v izvršbi je izključna pristojnost. Če upnik predlaga več sredstev ali več predmetov izvršbe, je po drugem odstavku 35. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) krajevno pristojno za odločitev o predlogu tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu izvršbe. V tem primeru je to izvršba na dolžnikove premičnine. V skladu s 77. in 78. členom ZIZ je za odločitev o predlogu za izvršbo na premičnine krajevno pristojno sodišče, na območju katerega so stvari, če upnik ne navede kje so stvari, pa sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno ali začasno prebivališče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljutomeru.

1. Upnik je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložil predlog za izvršbo na podlagi izvršilnega naslova - pravnomočne in izvršljive sodbe na podlagi pripoznave Okrajnega sodišča v Ljutomeru P 62/2015 z 11. 11. 2015. Predlagal je izvršbo na dolžnikove premičnine in na denarna sredstva dolžnika na računih pri organizacijah za plačilni promet.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani se je s sklepom I 684/2025 s 1. 4. 2025, ki je postal pravnomočen 10. 4. 2025, izreklo za krajevno nepristojno in sklenilo, da se zadeva po pravnomočnosti sklepa odstopi Okrajnemu sodišču v Mariboru.

3. V skladu s prvim odstavkom 24. člena in drugim odstavkom 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je Okrajno sodišče v Mariboru, ki mu je bila zadeva odstopljena kot pristojnemu sodišču, poslalo zadevo Vrhovnemu sodišču, ki naj reši spor o pristojnosti. Meni, da je za dovolitev in opravo izvršbe pristojno Okrajno sodišče v Ljutomeru, kjer je dolžnikovo prebivališče.

4. Za odločanje je pristojno Okrajno sodišče v Ljutomeru.

5. Krajevna pristojnost v izvršbi je izključna pristojnost. Če upnik predlaga več sredstev ali več predmetov izvršbe, je po drugem odstavku 35. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) krajevno pristojno za odločitev o predlogu tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu izvršbe. V tem primeru je to izvršba na dolžnikove premičnine. V skladu s 77. in 78. členom ZIZ je za odločitev o predlogu za izvršbo na premičnine krajevno pristojno sodišče, na območju katerega so stvari, če upnik ne navede kje so stvari, pa sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno ali začasno prebivališče.

6. Glede na vsebino predloga za izvršbo je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ sklenilo, da je za odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljutomeru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 23, 23/1, 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 300/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-05-07

Katarina Parazajda (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DENACIONALIZACIJA

predlog za dopustitev revizije - denacionalizacija - zaplemba - vrnitev zaplenjenega premoženja - prehod premoženja v državno last - sodna pristojnost - upravna pristojnost - Odlok AVNOJ - upravičenec do denacionalizacije

Ali je odločitev višjega sodišča materialnopravno pravilna z vidika učinkovitega varovanja pravice do vrnitve podržavljenega premoženja?

Ali je odločitev višjega sodišča materialnopravno pravilna z vidika učinkovitega varovanja pravice do vrnitve podržavljenega premoženja?

1. V tej zadevi je sodišče odločalo o vrnitvi zaplenjenega premoženja.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za vrnitev zaplenjenega premoženja nepremičnin, ki so bile v času zaplembe pripisane pri vložnih številkah 37, 140, 338, 397, 425, 440, in 453, vse k. o. ..., pri vložni številki 337, k. o. ..., pri vložni številki 132, k. o...., in pri vložni številki 292, k. o. ..., A. ter premičnega premoženja v tovarni usnja in stanovanjski hiši na naslovu ... Odločilo je tudi, da udeleženci postopka sami nosijo vsak svoje stroške postopka in da skupne stroške postopka nosi predlagatelj.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sklepom višjega sodišča šesta predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: 1. Ali je Višje sodišče v Celju kršilo načelo neposrednosti s tem, ko je odločalo o pritožbi brez obravnave, čeprav je ponovilo del že izvedenih dokazov in izvajalo dokaze in ugotovilo dejstva, ki so jih stranke sicer na prvi stopnji navajale, a jih sodišče prve stopnje ni ugotavljalo, s čimer je bistveno kršilo določbe pravdnega postopka? 2. Ali je odločitev Višjega sodišča v Celju, opr. št. Cp 163/2024 z dne 27. 6. 2024 in Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah, opr. št. N 30/2022 z dne 9. 5. 2023 pri presoji pravne podlage podržavljenja in upravičenosti do vračila zaplenjenega premoženja materialnopravno pravilna? 3. Ali je odločitev Višjega sodišča v Celju, opr. št. Cp 163/2024 z dne 27. 6. 2024 in Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah, opr. št. N 30/2022 z dne 9. 5. materialnopravno pravilna z vidika učinkovitega varovanja pravice do vrnitve podržavljenega premoženja?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 169/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - prekluzivni rok - zastaralni rok - jezikovna razlaga - solidarno poroštvo - metode razlage - izbrisna izjava - zavarovanje terjatev s hipoteko - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Na nepremičnini tožnikov je vknjižena hipoteka v zavarovanje tujega dolga. Tožnika sta v postopku zatrjevala, da je hipoteka ugasnila, saj je od dospelosti terjatve osebnega dolžnika že preteklo deset let (peta alineja drugega odstavka v zvezi s tretjim odstavkom 154. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ)). Zavzemala sta se za razlago, da gre za rok prekluzivne narave, na katerega ne vplivajo aktivnosti upnika, usmerjene v uveljavitev zavarovane terjatve.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ugasle hipoteke in izstavitev izbrisnega dovolila. Menilo je, da gre za zastaralni rok, ki še ni potekel.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je interpretaciji prvostopenjskega sodišča o zastaralni naravi roka.

4. Zoper takšno odločitev tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije. Predlagata, da se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali je materialnopravno pravilno stališče višjega sodišča (enako kot sodišča prve stopnje), da je desetletni rok iz tretjega odstavka 154. člena SPZ po naravi zastaralni in ne prekluzivni rok?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji za dopustitev revizije, ki izhajajo iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 154, 154/1, 154/2, 154/2-5, 154/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 365, 1034, 1034/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 183/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-07-16

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

vrnitev zaplenjenega premoženja - pasivna legitimacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagatelj predlaga vrnitev zaplenjenega premoženja - gozda (nepremičnine parc. št. 395/42 k. o. ...) in zaradi izseka približno 400 m3 neto lesne mase tudi plačilo odškodnine 38.760 EUR z obrestmi, ki predstavlja razliko do dejanske vrednosti zaplenjenega premoženja. Nasprotna udeleženka predlogu nasprotuje in (med drugim) ugovarja pasivno legitimacijo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlagateljev predlog za vračilo zaplenjenega premoženja in plačilo odškodnine. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je predlagateljevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Predlagatelj predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje v tej zadevi pravilno uporabili materialno pravo, in sicer določbe Zakona o denacionalizaciji (ZDen) in Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (ZIKS), ko sta presojali pasivno legitimacijo v postopku zaradi vračila zaplenjenega premoženja (gozd) in v postopku zaradi plačila odškodnine zaradi manjvrednosti nepremičnine, ko nista šteli za odločilno dejstvo, ki je med strankama nesporno, da gre za vračilo gozda, ki je v lasti Republike Slovenije in upravljanju družbe A., d. o. o.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlagateljev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.