TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 288/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - pravica do poštenega sojenja - postulacijska sposobnost - omejitev postulacijske sposobnosti strank - laični predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Dolžnica je vložila laičen predlog za dopustitev revizije, ki ga je poimenovala kot pritožbo. V njem navaja, da sodišče ni izvedlo poštenega izvršilnega postopka. Sklicuje se na kršitev več členov Ustave in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice. Nižji sodišči bi morali upoštevati, da so na nepremičninah prisotne črne gradnje. Sporna nepremičnina ima geodetsko neurejene meje, ravno tako pa še ni odločb Občine Celje v zadevi podarjenih nepremičnin. Kršena ji je bila pravica do poštenega sojenja, saj ni bilo ustne obravnave in ni bilo omogočeno zaslišanje prič na Vrhovnem sodišču. V dopolnitvi vloge je navedla, da niti Ustava niti Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ne pogojujeta, da mora imeti vlagatelj pravnega sredstva opravljen pravniški državni izpit.

3. V postopku izvršbe in zavarovanja se smiselno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku, če ni v tem ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno (15. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju; ZIZ).

4. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Dolžnica predloga ni vložila po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga tako nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP). Pravica do pritožbe več od dvostopenjskega sojenja ne zagotavlja. Pravica do sodnega varstva pa od sodišča ne zahteva vsebinskega odločanja o izrednem pravnem sredstvu, če zanj niso izpolnjene procesne predpostavke.

5. Res je, da niti Ustava niti Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ne pogojujeta, da mora imeti vlagatelj pravnega sredstva opravljen pravniški državni izpit. A to ne pomeni, da takšne procesne predpostavke ne sme urejati zakon. Pravica do poštenega sodnega varstva, kar je ustavna in konvencijska pravica, je po naravi stvari konkretizirana in urejena z zakonskim postopkovnikom. Omejitev postulacijske sposobnosti je del te ureditve ter zasleduje ustavno dopusten cilj - učinkovito uresničevanje precedenčne vloge Vrhovnega sodišča kot najvišjega sodišča v državi.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 106/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 402/2021
VSRS Sklep I Up 22/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-27

UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) Sklep III U 240/2020-4

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), dr. Erik Kerševan

tujci - omejitev gibanja - odpadel pravni interes

Pravni interes za pritožbo, na kar pazi sodišče po uradni dolžnosti, pomeni, da mora pritožnik kot verjetno izkazati, da bi ugoditev njegovi pritožbi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči, oziroma izboljšanje njegovega pravnega položaja. To se presoja v vsakem upravnem sporu posebej ob upoštevanju konkretnih okoliščin posamezne zadeve.

Pritožnik glede na lastno izrecno izjavo ne izkazuje več pravnega interesa za nadaljevanje postopka s pritožbo, zato je Vrhovno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo

1. Vrhovno sodišče je v obravnavani zadevi s sklepom z dne 17. 3. 2021 sklenilo, da se pritožbeni postopek prekine do odločitve Ustavnega sodišča Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustavno sodišče RS) o zahtevi za oceno ustavnosti drugega stavka petega odstavka 79.a člena Zakona o tujcih (Uradni list RS, št. 1/18 - uradno prečiščeno besedilo, 9/18 - popr. in 62/19 - odl. US).

2. Odločitev je Ustavno sodišče RS sprejelo z odločbo št. U-I-75/21-17 z dne 3. 10. 2024. Vrhovno sodišče je stranki seznanilo z navedeno odločbo in jima dalo možnost izjave z navedbo morebitnih stališč ter relevantnih okoliščin in dejstev v zvezi z vsebino odločitve. Pooblaščenca pritožnika je tudi pozvalo na opredelitev glede morebitnega nadaljnjega obstoja pravnega interesa za vloženo pritožbo.

3. Pooblaščenec pritožnika je na poziv Vrhovnega sodišča odgovoril z vlogo z dne 19. 11. 2024, v kateri je navedel, da omejitev gibanja za pritožnika ni več aktualna in zato tudi nima več pravnega interesa za vloženo pritožbo.

4. Toženka je Vrhovnemu sodišču odgovorila z vlogo z dne 21. 11. 2024, v kateri je sporočila, da od 11. 3. 2021 tujec ni več nastanjen v Centru za tujce, zato po njenem mnenju ni podan pravni interes za nadaljevanje tega postopka.

6. Iz Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se uporablja tudi v upravnem sporu (prvi odstavek 22. člena ZUS-1), izhaja, da mora imeti pritožnik ves čas postopka pravni interes za pritožbo, sicer je ta nedovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Pravni interes za pritožbo, na kar pazi sodišče po uradni dolžnosti, pomeni, da mora pritožnik kot verjetno izkazati, da bi ugoditev njegovi pritožbi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči, oziroma izboljšanje njegovega pravnega položaja. To se presoja v vsakem upravnem sporu posebej ob upoštevanju konkretnih okoliščin posamezne zadeve.

7. Pritožnik glede na lastno izrecno izjavo ne izkazuje več pravnega interesa za nadaljevanje postopka s pritožbo, zato je Vrhovno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (352. člen v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena ZPP in prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

Zakon o tujcih (2011) - ZTuj-2  - člen 79a 79a/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 231/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - državna štipendija - odpis dolga

Revizija se dopusti glede vprašanja, kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke št. 12304-89/2023-2 z dne 25. 4. 2023 ter zadevo vrnilo toženki v ponovno upravno odločanje. Toženki je naložilo, da je dolžna izdati nov upravni akt v 30 dneh od pravnomočnosti sodbe.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja naslednja vprašanja:

− ali je bilo materialno pravo glede vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije pravilno uporabljeno;

− ali se glede vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije uporabi izključno 9. odstavek 44. člena Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (ZUPJS, Ur. l. RS, št. 62/10 in nasl.) ali se uporabljata ZUPJS in Zakon o štipendiranju (ZŠtip-1, Ur. l. RS, št. 56/13 in nasl.);

− ali je 9. odstavek 44. člena ZUPJS razveljavil določbi četrtega odstavka 103. člena in 2. alineje 102. člena ZŠtip-1;

− ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.).

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, oblikovanega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 174/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-06

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - zaslišanje pravdne stranke - zaslišanje po zaprošenem sodniku - dokazno breme - pristnost listine

1. Tožnik zahteva ugotovitev nedopustnosti izvršbe. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Sporno je, ali je pravilna odločitev glede zavrnitve dokaznega predloga po tožnikovem zaslišanju ter ali je bilo pravilno uporabljeno pravilo o dokaznem bremenu pri dokazovanju (ne)pristnosti listine.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je odločitev sodišč prve in druge stopnje o zavrnitvi dokaznega predloga po zaslišanju tožnika (po zaprošenem sodniku) pravilna? 2) Ali sta sodišči prve in druge stopnje pri presoji, ali je listina pristna, kršili pravila o dokaznem bremenu in druga pravila pravdnega postopka?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 204/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

identično dejansko stanje - vezanost na kazensko sodbo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik zahteva plačilo zneska, ki ga je kot javni zavod namenil za zdravljenje svojega zavarovanca, ki je utrpel poškodbe zaradi (vsaj malomarnega) ravnanja toženca. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo plačilo 8.953,75 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali sta sodišči prve in druge stopnje kršili določbo 12. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker sta ponovno odločali o obstoju civilnega delikta, o čemer je že bilo pravnomočno odločeno s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1297/2015 z dne 10. 1. 2019, v zvezi s sodbo Okrajnega sodišča v Grosupljem P 7/2015 z dne 28. 11. 2017?, 2) Ali sta v obravnavanem primeru sodišči prve in druge stopnje kršili načelo zaupanja v pravo (2. člen Ustave Republike Slovenije)?, 3) Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo (določbo 86. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju), ko sta prisodili, da naj bi toženec ravnal malomarno, čeprav je bil za isti škodni dogodek v kazenskem postopku pravnomočno oproščen, v pravdnem postopku pa je bil tožbeni zahtevek tožnika (oškodovanca - zavarovanca tožnika v tem postopku) pravnomočno zavrnjen, ker toženec ni ravnal ne namenoma ne malomarno?, 4) Ali sta sodišči prve in druge stopnje s tem, ko sta razsodili, da je toženec poškodbe povzročil z grobo kršitvijo pravil oziroma v napadu usmerjenim neposredno na tožnikovega zavarovanca odstopili od sodne prakse Vrhovnega sodišča?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 160/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom o nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Tožnik vlaga predlog za delegacijo pristojnosti. V predlogu pretežno graja odločitvi nižjih sodišč (predvsem glede umika tožbenega zahtevka zoper nekatere izmed strank in stroškovnih posledicah). Izpostavlja, da pristojno sodišče zaradi kršitev ne more zagotoviti poštenega in nepristranskega sojenja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodna praksa med druge tehtne razloge najpogosteje uvršča dvom v nepristranskost sojenja. Ta je podan, če je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

4. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno. Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev.

5. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Tako tudi VSRS v sklepu I R 209/2023 z dne 6. 12. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 200/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice A. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi Vaskrsič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 429/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-16

predlog za dopustitev revizije - plačilni nalog za plačilo sodne takse - redna brezplačna pravna pomoč - odločitev o ugovoru zoper plačilni nalog - razveljavitev plačilnega naloga

Po tretjem odstavku 10. člena Zakona o sodnih taksah je stranka oproščena plačila sodnih taks za postopek, za katerega ji je bila dodeljena redna ali izredna brezplačna pravna pomoč. To pomeni, da taksna obveznost zaradi zakonske oprostitve za tožnika ob vložitvi predloga za dopustitev revizije ni nastala.

Ugovoru se ugodi in se plačilni nalog II DoR 429/2024 z dne 28. 11. 2024 razveljavi.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije. Vrhovno sodišče je izdalo plačilni nalog II DoR 429/2024 z dne 28. 11. 2024, s katerim je tožnika v skladu s 34. členom Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) pozvalo k plačilu neplačane sodne takse za postopek o predlogu za dopustitev revizije.

2. Tožnik je z vlogo z dne 10. 12. 2024 podal ugovor zoper plačilni nalog II DoR 429/2024 z dne 28. 11. 2024, podredno je podal predlog za odlog plačila, podredno predlog za oprostitev plačila. Pojasnjuje, da je še pred vložitvijo predloga za dopustitev revizije vložil prošnjo za brezplačno pravno pomoč. O njegovi prošnji, ki se vodi pri Okrožnem sodišču v Novi Gorici pod opr. št. Bpp 503/2024, še ni odločeno. Navedeni ugovor je Vrhovno sodišče obravnavalo kot pravočasen

ugovor zoper plačilni nalog (34.a člen ZST-1).

4. Glede na tožnikov ugovor je Vrhovno sodišče opravilo poizvedbo pri Okrožnem sodišču v Novi Gorici glede tožniku dodeljene brezplačne pravne pomoči. Na podlagi prejete odločbe Okrožnega sodišča v Novi Gorici Bpp 503/2024 z dne 3. 12. 2024 je ugotovilo, da je bila tožniku dodeljena redna brezplačna pravna pomoč za vložitev predloga za dopustitev revizije v tej zadevi. Po tretjem odstavku 10. člena ZST-1 je stranka oproščena plačila sodnih taks za postopek, za katerega ji je bila dodeljena redna ali izredna brezplačna pravna pomoč. Navedeno pomeni, da taksna obveznost zaradi zakonske oprostitve za tožnika ob vložitvi predloga za dopustitev revizije dne 25. 11. 2024 ni nastala. Vrhovno sodišče je zato ugovoru ugodilo in plačilni nalog II DoR 429/2024 z dne 28. 11. 2024 razveljavilo (tretji odstavek 34.a člena ZST-1).

Tožnikov predlog oziroma ugovor z dne 10. 12. 2024 je bil vložen v osem dnevnem roku iz prvega odstavka 34.a člena ZST-1.

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 10, 10/3, 34, 34a, 34a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 424/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

nedovoljen predlog za dopustitev revizije - motenje posesti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije v pravdi zaradi motenja posesti ni dovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin predlog za prekinitev postopka do zaključka spora o priposestvovanju nepremičnine, na katero se nanaša zahtevek za posestno varstvo, in tožbeni zahtevek, s katerim tožnica zahteva, naj ji toženec izroči ključe stavb št. 214 in 215, ki se nahajata na parceli št. 940/3 k. o. ..., ji zagotovi nemoteno uporabo stavb in dvorišča pred njima ter naj izvede priklop stavb na elektrodistribucijsko omrežje, naj ju izprazni svojih stvari in oseb ter naj se tožencu prepove v prihodnje motiti posest tožnice s podobnimi motilnimi ravnanji.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. V obravnavanem primeru gre za pravdo zaradi motenja posesti. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 428. člena določa, da zoper sklep, izdan v pravdi zaradi motenja posesti, revizije ni. Če zakon določa, da revizije ni, sodišče revizije ne more dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog za dopustitev revizije na podlagi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 428. člena ZPP zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako npr. sklepi Vrhovnega sodišča II DoR 148/2024 z dne 2. 10. 2024, II DoR 531/2022 z dne 18. 1. 2023, II DoR 287/2019 z dne 19. 9. 2019 in II DoR 367/2016 z dne 26. 1. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377, 428, 428/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.