TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 301/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - postopek osebnega stečaja - nedovoljena revizija - zavrženje predloga

Revizija v postopku osebnega stečaja, v katerem je bil izdan (in potrjen) sklep o zavrnitvi predloga za odpust obveznosti, ni dovoljena, zato je sodišče ne more dopustiti in je predlog zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je v postopku osebnega stečaja zavrnilo predlog stečajnega dolžnika za odpust obveznosti.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga dolžnik predlog za dopustitev revizije.

5. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v drugem odstavku 121. člena (v zvezi s 5. členom, ki našteva postopke zaradi insolventnosti) določa, da v postopku zaradi insolventnosti ni mogoče vložiti revizije. Revizija v postopku osebnega stečaja, v katerem je bil izdan (in potrjen) sklep o zavrnitvi predloga za odpust obveznosti, tako ni dovoljena, zato je sodišče ne more dopustiti (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s prvim in drugim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Ker predlog za njeno dopustitev v konkretnem primeru ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 121, 121/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 184/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-16

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - strojepiska - bližnji sorodnik - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolžnica babica strojepiske, zaposlene na pristojnem sodišču ter da slednja delo opravlja prav na izvršilnem oddelku, pri čemer sodeluje s sodnico in ima vpogled v spis, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa in odloča v zadevi.

Za odločanje o tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

1. V tej izvršilni zadevi je Okrajno sodišče v A. podalo predlog za delegacijo pristojnosti na drugo sodišče, ker je dolžnica v izvršilnem postopku babica A. A., ki je strojepiska na omenjenem sodišču in sodeluje s sodniki ter ima vpogled v i-vpisnik. Vse to bi lahko okrnilo videz nepristranskosti postopanja in odločanja v zadevi.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Okoliščina, da je dolžnica babica strojepiske, zaposlene na pristojnem sodišču ter da slednja delo opravlja prav na izvršilnem oddelku, pri čemer sodeluje s sodnico in ima vpogled v spis, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa in odloča v zadevi.

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 117/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laičen predlog - zavrženje predloga

Predlagatelj ni zatrjeval niti izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga za dopustitev revizije zato nima postulacijske sposobnosti.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo tožbo (I. točka izreka) ter tožniku naložilo, da mora povrniti stroške pravdnega postopka prvi toženki v višini 372 EUR (II. točka izreka) in drugi toženki v višini 453,84 EUR (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper takšno odločitev višjega sodišča je predlagatelj vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)). Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

6. Predlagatelj ni zatrjeval niti izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga za dopustitev revizije zato nima postulacijske sposobnosti, kar je narekovalo odločitev Vrhovnega sodišča, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 317/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-12-20

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovalna pogodba - premoženjska škoda - zavarovalno kritje - izliv vode - splošni pogoji zavarovanja - razlaga splošnih pogojev - zavrnitev predloga

1. Tožnica je 9. 8. 2015 na svoji nepremičnini utrpela premoženjsko škodo, ko je na najvišji točki gradbene parcele prišlo do nenadnega izbruha vode. Tožničino hišo je poplavilo iz zunanje in notranje strani. V času škodnega dogodka je imela pri toženki sklenjeno zavarovanje za nepremičnine in premičnine, katerega del so bili tudi Splošni pogoji 01-DOM-01/ 09. Škodo iz škodnega dogodka sta pravdni stranki rešili s sklenitvijo dveh pogodb o poravnavi: "SPORAZUM - premičnine" in " SPORAZUM - objekt". Tožnica je po sklenitvi Sporazumov ugotovila, da je bila dejanska škoda višja od ugotovljene, zato je vložila tožbo za razveljavitev Sporazumov in plačilo zavarovalnine.

2. Sodišče prve stopnje je njen tožbeni zahtevek za razveljavitev pogodbe o poravnavi "SPORAZUM - premičnine" z dne 18. 8. 2015 in pogodbe o poravnavi "SPORAZUM - objekt" z dne 18. 8. 2015 ter za plačilo zavarovalnine v znesku 297.625,43 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 2. 7. 2016 dalje zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je v zadevi podano zavarovalno kritje po 46. členu Splošnih pogojev tožene stranke 01-DOM-01/ 09, ki določa zavarovanje zaradi izliva vode?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 420/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - ničnost posojilne pogodbe - oderuške obresti - navideznost pogodbe - zavrnitev predloga

1. Tožnika kot posojilojemalca in toženec kot posojilodajalec so leta 2012 sklenili posojilno pogodbo v obliki notarskega zapisa glede zneska 31.200 EUR. Tožnika trdita, da je pogodba nična, ker je navidezna (toženec naj jima ne bi posodil tega zneska oziroma ne izročil gotovine v tej vrednosti, ampak naj bi šlo za znesek, ki naj bi ga dolgovala po prejšnji posojilni pogodbi z obrestmi), ker nasprotuje prisilnim predpisom in moralnim načelom ter ker je oderuška (toženec naj bi izkoristil stisko tožnikov, saj da je bil tožnik ob sklenitvi hudo bolan). Oderuški naj bi bil tudi dogovor o zamudnih obresti po letni obrestni meri, ki za 50 % presega z zakonom predpisano zamudno obrestno mero.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti notarskega zapisa s posojilno pogodbo in sporazumom o zavarovanju terjatve, sklenjen med pravdnima strankama, in ugotovitev, da sta vknjižba hipoteke in zaznamba neposredne izvršljivosti pri nepremičninah v lasti druge tožnice neveljavni in se izbrišeta.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta tožnika vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavljata naslednja vprašanja: 1. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo? 2. Ali je sodišče pravilno uporabilo 50. člen Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ)? 3. Ali je sodišče pravilno uporabilo 86. člen OZ? 4. Ali je sodišče pravilno uporabilo 119. člen OZ? 5. Ali je sodišče pravilno uporabilo 377. člen OZ? 6. Ali je sodišče pravilno uporabilo pravila o trditvenem in dokaznem bremenu? Ali je sodišče v nasprotju s 7. in 212. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) postavilo lestvico trditvenega in dokaznega bremena za tožečo stranko v predmetnem postopku previsoko in s tem ravnalo v nasprotju s standardi, ki izhajajo iz pravice do sodnega varstva iz 23. člena Ustave RS? 7. Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb postopka in kršitev ustavnih pravic iz 22. in 25. člena Ustave RS, ko ni upoštevalo metodološkega napotka iz 8. člena ZPP?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 194/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - preživljanje otroka - način plačevanja preživnine - izpolnitev preživninske obveznosti - zavrnitev predloga

1. Predlagateljica je vložila predlog za zvišanje, s sodno poravnavo dogovorjene preživnine, in sicer s 190 EUR na 649,11 EUR mesečno.

2. Sodišče prve stopnje je njen predlog zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje je predlagateljica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je preživninski zavezanec preživninsko obveznost, v kolikor otroka ne preživlja v svojem gospodinjstvu, dolžan izpolnjevati tako, da v mesečnem znesku, opredeljenem v denarju, preživnino plačuje preživninskemu upravičencu oz. v primeru otroka njegovemu zakonitemu zastopniku, ali pa lahko svojo preživninsko obveznost izpolni tudi nadomestno, tako da sam ali preko tretjih oseb krije del potreb preživninskega upravičenca?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZPN-1) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 227/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-12-20

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po vrhovnem sodišču - razglasitev pogrešanca za mrtvega - splošna krajevna pristojnost - izključna pristojnost slovenskega sodišča - lega nepremičnine

Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešani vpisan kot lastnik.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Republika Slovenija je pri Okrajnem sodišču v Tolminu vložila predlog za razglasitev pogrešanega za mrtvega.

2. Okrajno sodišče v Tolminu je Vrhovnemu sodišču zadevo predložilo zaradi določitve krajevno pristojnega sodišča. Pojasnjuje, da je predlagateljica v predlogu kot zadnji znani naslov pogrešanega navedla le naslov v Italiji, ki izhaja iz zemljiške knjige. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti datuma ter kraja rojstva pogrešanega. Prav tako niso znani podatki o smrti pogrešanega in njegovih dedičih. Znano je le to, da je pogrešani v zemljiški knjigi vpisan kot lastnik nepremičnine, parc. št. 1075/3 v katastrski občini ...

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

4. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, proti kateri je vložen predlog (prvi in četrti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1)). Če so za odločanje pristojna sodišča Republike Slovenije, pa ni mogoče ugotoviti, katero sodišče je krajevno pristojno, določi krajevno pristojno sodišče Vrhovno sodišče (šesti odstavek 11. člena ZNP-1).

5. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešanega. Je pa pogrešani vpisan v zemljiško knjigo kot lastnik nepremičnine parc. št. 1075/3 v katastrski občini ...

6. Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešani vpisan kot lastnik.

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 102/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - odmera nagrade in stroškov izvedenca - laičen predlog - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Predlagateljica ni zatrjevala niti izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga za dopustitev revizije zato nima postulacijske sposobnosti. Poleg tega sklep o odmeri nagrade in stroškov izvedencu ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom sodni izvedenki s področja klinične psihologije odmerilo nagrado in stroške v višini 1.259,04 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper takšno odločitev višjega sodišča je predlagateljica vložila vlogo, naslovljeno kot „Pritožba (v skladu s 127. členom URS) zoper sklep opr. št. IV Cp 1927/2022 Višjega sodišča v Ljubljani z dne 5. 12. 2022“, ki jo je Vrhovno sodišče štelo za/obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1)).

Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1, sodišče vlogo zavrže (367.č člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

6. Predlagateljica ni zatrjevala niti izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga za dopustitev revizije zato nima postulacijske sposobnosti. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

7. Poleg tega sklep o odmeri nagrade in stroškov izvedencu ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1), je sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo tudi iz tega razloga, tokrat ob smiselni uporabi 377. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

(1) Ustavno sodišče je ustavno skladnost takšne ureditve presojalo v odločbi U-I-137/00 z dne 10. 7. 2003 in pojasnilo, da država lahko pogojuje dostop do Vrhovnega sodišča zaradi visoke strokovne zahtevnosti postopkov z izrednimi pravnimi sredstvi. Primerjaj npr. sklep VS RS II DoR 170/2020 z dne 12. 6. 2020, II DoR 560/2020 z dne 19. 5. 2021 idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 188/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - sodnik pristojnega sodišča stranka v postopku - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v predlogu izpostavljena okoliščina, da je tožena stranka sodnik sodišča, pri katerem teče postopek, taka, da bi vzbujala dvom v nepristranskost sodišča in tako brez dvoma tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ormožu teče pravdni postopek R 50/2022.

2. Sodeče sodišče Vrhovnemu sodišču predlaga prenos pristojnosti. Navaja, da vlagatelj zahteva odškodnino od sodnika predložitvenega sodišča. Meni, da so zato podani tehtni razlogi, da navedeno sodišče v tej zadevi ne postopa.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v predlogu izpostavljena okoliščina, da je tožena stranka sodnik sodišča, pri katerem teče postopek, taka, da bi vzbujala dvom v nepristranskost sodišča in tako brez dvoma tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 67. člena ZPP sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Mariboru.

(1) Primerjaj sklepe I R 131/2020, I R 197/2018, I R 149/2018, I R 23/2016, itn.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 133/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - delitev solastnine - delitev z izplačilom vrednosti solastnih deležev - upravičen interes za prevzem solastnih nepremičnin - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je skupno stvar – stanovanje – dodelilo petemu predlagatelju in mu naložilo, da ostale solastnike izplača (pri čemer je izkazal, da jih lahko), prva nasprotna udeleženka pa stanovanje želi zase.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo prve nasprotne udeleženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (z izjemo glede separatnih stroškov).

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je prva nasprotna udeleženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji: 1. Na kakšen način se presoja obseg skupnega / solastnega premoženja udeležencev postopka: - ali je sodišče dolžno upoštevati tudi tisto (premično) premoženje, ki je za udeležence nesporno, da ga imajo v solasti oz. to izhaja tudi iz predhodnega zapuščinskega postopka, na podlagi katerega so udeleženci postali solastniki premoženja, ki je predmet razdružitve, - ali se pri vrednosti nepremičnega premoženja upoštevajo tudi premičnine, ki pomembno vplivajo na način rabe nepremičnine in z nepremičnino, ki je predmet delitve, niso trajno spojene? 2. Katere so vse pravnorelevantne okoliščine pri presoji upravičenega pravnega interesa za prevzem nepremičnine: - ali na to sploh vpliva minimalna razlika med solastniškima deležema; - ali na to vpliva vir denarnih sredstev, s katerimi se omogoči izplačilo ostalih solastnikov; mišljeno ali je financiranje iz lastnih sredstev in financiranje s kreditom, za katerega se je banka že izjasnila, da bo odobrila kredit, enakovredno, - ali se oz. na kakšen način upošteva dejstvo, da en oz. več solastnikov preprečuje uporabo solastne nepremičnine drugemu solastniku, ki se poteguje za prevzem nepremičnine in zaradi nedopustnega ravnanja ostalih solastnikov nepremičnine ne more uporabljati, - na kakšen način pri presoji močnejšega interesa vpliva dejstvo, kdo izmed solastnikov je prvi izkazal interes za prevzem nepremičnine?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZPN-1) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 70, 70/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.