TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 171/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

odškodninska odgovornost izvršitelja - skrbnost dobrega strokovnjaka - zastavna pravica - zavrnitev predloga - rubež - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožeča stranka je s tožbo zahtevala nerazdelno plačilo odškodnine v višini 14.450,00 EUR od prve toženke in drugega toženca, ki jima je očitala ravnanje v nasprotju skrbnostjo dobrega strokovnjaka pri izvrševanju službe izvršitelja in v nasprotju z določbami Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) ter podzakonskimi predpisi, ki urejajo opravljanje službe izvršitelja. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo in tožnici naložilo plačilo stroškov postopka toženke in toženca. Drugostopenjsko sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča druge stopnje, tožeči stranki pa naložilo povrnitev stroškov pritožbenega postopka obeh tožencev.

2. Tožeča stranka predlaga dopustitev sledečih revizijskih vprašanj:

1. Ali je pritožbeno sodišče z izpodbijanimi sodnimi odločbami pravilno odločilo o odškodninski odgovornosti izvršiteljev, toženih strank?

2. Ali je pritožbeno sodišče z izpodbijanimi sodnimi odločbami glede dela toženih strank odločalo skladno z zahtevanim standardom skrbnosti dobrega strokovnjaka, ki se zahteva od dela sodnih izvršiteljev?

3. Ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna ob upoštevanju določbe 3. odstavka 81. člena ZIZ, ki določa, da se rubež premičnin, ki se vpisuje v register neposestnih pravic in zarubljenih premičnin, opravi z vpisom v ta register?

4. Ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna v razmerju do prve toženke s stališča določila 1. alineje 1. odstavka 70. člena Pravilnika o opravljanju službe izvršitelja, ki določa, da mora izvršitelj pri opravi rubeža vedno preveriti v uradnem registru zarubljenih premičnin in zastavnih pravic, ali na stvareh, ki so predmet rubeža, obstaja kakšna pravica ali breme, ki jih je potrebno v postopku izvršbe ali zavarovanja upoštevati?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 540, 543

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 81, 87, 153, 191

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 147/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - plačilo avtorskega honorarja - zavrnitev predloga

1. Tožnica zahteva plačilo treh avtorskih honorarjev za tri TV prispevke. Sporen je samo avtorski honorar za tretji TV prispevek.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožnici plačati avtorski honorar v višini 800,00 EUR z obrestmi od 1. 8. 2011 dalje (I. točka izreka). Kar zahteva tožnica več ali drugače, je zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je, da krije vsaka stranka svoje stroške postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo glede odločitve o glavni stvari zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. (Spremenilo je samo odločitev o stroških postopka.) Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali v okoliščinah konkretnega primera odločitev sodišča druge stopnje o potrditvi sodbe sodišča prve stopnje glede zavrnitve dela tožbenega zahtevka zadošča kriterijem dokazne ocene, kot jih predpisuje Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v 8. členu.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 216/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - lovska družina - izključitev člana iz lovske družine - disciplinski postopek - uvedba disciplinskega postopka - disciplinska odgovornost - pravica do obrambe - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo razveljavilo sklep senata disciplinske komisije A. št. 01-67/2021 z dne 17. 10. 2021 in sklep A. z dne 9. 1. 2022. Odločilo je, da mora toženka povrniti tožniku odmerjene stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da toženka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženka vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

1) Ali po pravilih o disciplinskem postopku predpisan in podeljen osem dnevni rok za pripravo obrambe pred disciplinsko komisijo velja za prvo, ali tudi za vsako nadaljnjo razpisano obravnavo?

2) Ali mora biti vabilo za nadaljnjo obravnavo potem, ko je prva preklicana in disciplinski obdolženec seznanjen z očitkom in pravicami v postopku, vročeno s priporočeno pošiljko, ali zadostuje vročitev preko medija, preko katerega stranki v zaprtem krogu sicer komunicirata?

3) Ali se pri glasovanju na vprašanje: 1. potrdi, 2. spremeni glede ukrepa in 3. razveljavi, glasovi za potrditev seštevajo, ker glasovnica pod 2. že sama po sebi vsebuje potrditev krivdoreka, spremenil pa bi se ukrep ob največjem številu glasov?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o društvih (2006) - ZDru-1  - člen 14, 14/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 127/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti - majhno sodišče - ugoditev predlogu - družinski postopek - strokovna sodelavka kot stranka v postopku

Okoliščine, da je predlagateljica postopka zaposlena kot strokovna sodelavka na Okrožnem sodišču v A., ki je pristojno odločati o zadevi, da gre za majhno sodišče in majhen kraj, in tudi upoštevaje naravo zadeve - družinska zadeva, pomenijo tehten razlog za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Predlagateljica in Okrožno sodišče v A. sta podala predlog za delegacijo pristojnosti. Tehten razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je predlagateljica kot strokovna sodelavka zaposlena na Okrožnem sodišču v A. Navajata, da gre za manjše sodišče, kjer obstajajo med strokovnimi sodelavci in sodniki tesna kolegialna razmerja ter vsakodnevna srečanja in sodelovanja, kar bi lahko vzbudilo dvom v nepristranskost odločanja. Zato predlagata, naj Vrhovno sodišče določi za odločanje v tej nepravdni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

4. Okoliščine, da je predlagateljica postopka zaposlena kot strokovna sodelavka na Okrožnem sodišču v A., ki je pristojno odločati o zadevi, da gre za majhno sodišče in majhen kraj, in tudi upoštevaje naravo zadeve (gre za družinsko zadevo), pomenijo tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 210/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - veljavnost pooblastila

1. Tožnika zahtevata ugotovitev neveljavnosti pooblastila, na podlagi katerega je prvi toženec na upravno enoto oddal ponudbo za prodajo njune nepremičnine in ugotovitev neveljavnosti prodajne pogodbe za to nepremičnino z drugim tožencem kot kupcem. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlagata tožnika. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče druge stopnje kršilo materialno pravo, ko je presodilo, da pooblastitev za prodajo nepremičnine kot stavbne obsega tudi pooblastitev za prodajo nepremičnine kot kmetijske? 2) Ali je sodišče druge stopnje kršilo materialno pravo, ko je presodilo, da razlika med pooblastitvijo za prodajo nepremičnine kot stavbne in pooblastitvijo za prodajo nepremičnine kot kmetijske predstavlja le notranjo omejitev upravičenja pooblaščenca, ki v razmerju do tretjega ne učinkuje, če ni zapisana v pooblastilu? 3) Ali je sodišče druge stopnje z napačnim povzemanjem navedb tožeče stranke v sodbo kršilo 7. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), s tem nezakonito poseglo v pravico tožeče stranke do izjave v postopku ter kršilo njeno ustavno pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustava)? 3) Ali je sodišče druge stopnje zaradi odsotnosti obrazložitve oziroma zaradi pomanjkljive obrazložitve zagrešilo kršitev 22. in 25. člena Ustave ter absolutno bistveno kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 151/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI)

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga nima postulacijske sposobnosti.

1. Zoper odločbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). Vrhovno sodišče je tožnika na to opozorilo med drugim že v sklepih II DoR 512/2023 z dne 3. 4. 2024, II DoR 150/2024 z dne 22. 5. 2024 in II DoR 165/2024 z dne 19. 6. 2024, vendar je tožnik v sedaj obravnavanem primeru vnovič sam vložil predlog za dopustitev revizije, ne da bi priložil dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu.

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 86/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - stvarne napake - jamčevanje za stvarne napake - odgovornost prodajalca - znižanje kupnine - povrnitev škode - jamčevalni zahtevek - zavrnitev predloga - nakup in prodaja poslovnega deleža

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika, s katerim je zahteval ugotovitev, da je pri notarskem zapisu SV 204/12 z dne 5. 3. 2012 prišlo do stvarne napake pri prodaji poslovnega deleža A., d. o. o., da se kupnina za poslovni delež zniža na 144.000 EUR, da sta toženca dolžna tožniku nerazdelno plačati razliko kupnine v znesku 361.000 EUR in da sta dolžna toženca na račun škode zaradi zaupanja plačati tožniku znesek 361.000 EUR ter mu povrniti stroške pravdnega postopka. Odločilo je, da je tožnik dolžan tožencema povrniti njune pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki vsaka sama krijeta svoje pritožbene stroške.

3. Tožnik vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

◦ Ali je pri presoji skrbnosti kupca potrebno presojati celotno ravnanje v času sklepanja pogodbe, podaje ponudbe, sprejema ponudbe, tudi ravnanje prodajalcev v fazi urejanja financiranja, upoštevaje okoliščino plačila petkratnika realne kupnine in celotnega postopka, ter ali sporočanje podatkov o poslovanju podjetja A., d. o. o. prejšnjega lastnika podjetju B., d. d. vpliva na presojo skrbnosti kupca v predmetnem primeru?

◦ Ali je sodišče odločilo v nasprotju s spisovnim gradivom, ko je pri presoji dogovora glede predmeta sklenjene pogodbe o prenosu poslovnega deleža presodilo, da listinski dokazi kažejo na to, da predmet prodaje ni bil bencinski servis, kar je v nasprotju z navedbo izvedenca?

◦ Ali je sodišče prve stopnje storilo kršitev po določbi 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker je zavrnilo dokazna predloga po zaslišanju priče notarke Jožice Škrl in A. A. ter tožniku onemogočilo možnost dokazovanja v sodnem postopku oziroma ali zavrnitev zaslišanja prič pomeni nedopusten poseg v pravico tožnika do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave Republike Slovenije?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 468, 468/1, 468/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 90/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

darilna pogodba - preklic darila - huda nehvaležnost - zavrnitev predloga

1. Tožnik je s tožbo primarno zahteval ugotovitev ničnosti pogodbe o preužitku, izbris vseh povezanih vknjižb ter izročitev nepremičnine tožniku z izstavitvijo listine primerne za vpis njegovega lastništva v zemljiško knjigo. Podredno pa je zahteval plačilo zneska 173.765,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče prve stopnje je s sodbo P 214/2018 z dne 12. 10. 2021 zavrnilo primarni tožbeni zahtevek in ugodilo podrednemu. Višje sodišče v Celju je s sklepom Cp 87/2022 z dne 21. 4. 2022 razveljavilo sodbo glede podrednega zahtevka in stroškov. V ponovljenem postopku je sodišče prve stopnje s sodbo P 180/2022 z dne 13. 6. 2023 vnovič ugodilo zahtevku tožnika in toženki naložilo plačilo 173.765,00 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi in povrnitev tožnikovih pravdnih stroškov. Pritožbeno sodišče je s sodbo Cp 424/2023 z dne 7. 2. 2024 pritožbi toženke delno ugodilo in v stroškovnem delu spremenilo sodbo sodišča prve stopnje, sicer pa je pritožbo zavrnilo in prvostopenjsko sodbo v izpodbijanem in nespremenjenem delu potrdilo.

2. Tožena stranka predlaga dopustitev sledečih revizijskih vprašanj:

◦ Ali sta v okoliščinah konkretnega primera sodišči prve in druge stopnje pravilno odločili o pravočasnosti preklica darila (po op. a.) 543. členu Obligacijskega zakonika (OZ)?

◦ Ali sta v okoliščinah konkretnega primera pravilni in obrazloženi odločitvi sodišč prve in druge stopnje o razlogih glede vprašanja pravočasnosti preklica darila?

◦ Ali sta v okoliščinah konkretnega primera sodišči prve in druge stopnje pravilno odločili o delu zahtevka, ki se nanaša na plačilo kupnine - zagotovitev denarnih sredstev s strani pravne osebe A. namesto tožnika?

◦ Ali sta v okoliščinah konkretnega primera pravilni in obrazloženi odločitvi sodišč prve in druge stopnje v zvezi z vprašanjem hude nehvaležnosti kot razloga za preklic darila po 540. členu Obligacijskega zakonika (OZ)?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 540, 543

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 521/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Tožeča stranka je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložila laičen predlog za dopustitev revizije.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je tožeča stranka predlog za dopustitev revizije vložila sama, pri čemer ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njen predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 149/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - sodna določitev meje - močnejša pravica - javno dobro

1. Predlagatelj je sprožil postopek za sodno ureditev meje med parcelami št. 575, št. *32, št. 547, št. 550/1, št. 555/2, vse k. o. ... v lasti predlagatelja in parcele št. 2173/1, k. o. ... v lasti prve nasprotne udeleženke. Drugi nasprotni udeleženec je bil v postopku udeležen kot lastnik parcele št. 577/2, k. o. ..., ker njegova parcela meji na nepremičnine v lasti predlagatelja in prve nasprotne udeleženke.

2. Sodišče prve stopnje je a) določilo mejo med parcelami udeležencev (točka I. izreka), b) velikost spornega prostora določilo na 593 m2 ter odločilo, da se meja določi na podlagi močnejše pravice (točka II. izreka), c) sklenilo, da je elaborat o meji sestavni del sklepa (točka III. izreka) ter č) prvi nasprotni udeleženki naložilo, da predlagatelju povrne stroške sodnih taks in izvedenine (točka IV. izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo predlagateljevo pritožbo in potrdilo izpodbijani sklep.

4. Zoper takšno odločitev predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"Ali sta sodišči storili bistveno kršitev postopka po 14. točki ZPP, ker so razlogi v sklepih med seboj v nasprotju ter je o odločilnih dejstvih nasprotje med tem, kar se navaja v razlogih sodbe o vsebini listin ali zapisnikov o izpovedbah v postopku in med samimi temi listinami oziroma zapisniki, saj nista ocenjevali dokaza izvedenca geodetske stroke - obrazložitve izvedenca glede natančnosti meritev, razhajanj v točkah?

Ali je sodišče vezano na celotno izvedensko mnenje, tudi na obrazložitev izvedenca k skicam z dne 27. 6. 2022, da prihaja do odstopanj na celotnem delu meje, ki je predmet tega postopka, in sicer glede na podano merilo izvedenca tudi do 2 ali 3 metre pri posamezni točki?

Ali je presoja nižjih sodišč, da predlagatelj ni izpodbil domneve iz drugega odstavka 77. člena SPZ pravilna?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 77, 78

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.