VSRS Sklep I Up 12/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-01

nedovoljena pritožba - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost - zavrženje pritožbe

Ker je pritožbo vložila oseba, ki zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1), zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo (prvi odstavek 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS‑1).

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom z dne 9. 11. 2022 (med drugim) zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti na podlagi 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot nedovoljeno zavrglo tožnikovo pritožbo, ki jo je vložil zoper sodbo istega sodišča I U 1055/2020 z dne 29. 8. 2022.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je zoper sklep z dne 9. 11. 2022 ponovno sam vložil pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu s citirano določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča ta pogoj ne velja v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

5. Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve, torej zavrženjem pritožbe, je bil pritožnik seznanjen v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Kljub temu je predmetno pritožbo vložil sam, v njej pa ni zatrjeval in še manj izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato pritožnika s pozivom I Up 12/2023-30 z dne 18. 1. 2023 pozvalo, da v roku osmih dni predloži dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu.

6. Pritožnik je sicer pravočasno vložil odgovor na zgoraj navedeni poziv, ki ga je sodišče prejelo 1. 2. 2023, vendar pa ni izkazal ali zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit, prav tako pa v skladu s pozivom ni predložil dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu.

7. K navedenemu Vrhovno sodišče še dodaja, da so sodniki pri odločanju vezani na ustavo in zakon (125. člen Ustave RS). Zato nikomur ne smejo dati več pravic kot mu jih dajeta Ustava RS in zakon. Torej tudi pritožbe, ki jo vloži stranka sama in ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit, sodišče ne sme obravnavati kot dovoljene, temveč jo mora zavreči. S tem pa, kot je presodilo že Ustavno sodišče v v odločbi U-I-69/07 z dne 4. 12. 2008,

ni kršena pravica stranke do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS.

8. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1), zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo (prvi odstavek 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS‑1).

9. O zadevi je odločala sodnica posameznica na podlagi prvega odstavka 366.a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 122/2015 in drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4, 346, 346/1, 366.a, 366.a/1

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.