VSRS Sklep I R 144/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi okoliščina, da je ena od toženih strank sodnica Okrajnega sodišča v Ljubljani lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov tega sodišča, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni vidik nepristranskosti). Ogroženi bi bili tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Okrajna sodnica na Okrajnem sodišču v Ljubljani Martina Colnar je Vrhovnemu sodišču RS predlagala delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je v predmetni zadevi ena izmed toženih strank sodnica Okrajnega sodišča v Ljubljani, A. A., ki je razporejena na pravdni oddelek. Predmetna zadeva je pravdna zadeva, ki se skladno z načrtom delitve zadev po letnem razporedu sodnikov Okrajnega sodišča v Ljubljani za leto 2023 dodeli v delo sodniku pravdnega oddelka tega sodišča. Sodniki istega oddelka se medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo in sodelujejo, kar velja tudi za sodnike pravdnega oddelka tega sodišča. Če bi v zadevi sodil eden od sodnikov pravdnega oddelka, bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti, v nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Za zagotovitev nepristranskosti sta odločilna tako subjektivni kot objektivni kriterij. Sodnica meni, da je okoliščina, da je ena od toženih strank sodnica tega sodišča, razporejena na pravdni oddelek, ki zadevo obravnava, tehten razlog za prenos pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), saj bi ta okoliščina utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi dvom o nepristranskosti sojenja, hkrati pa bi lahko negativno vplivala tudi na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku pred sodiščem. Zato predlaga, da Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP prenese krajevno pristojnost na drugo stvarno pristojno sodišče, kot je v podobnih primerih že večkrat odločilo.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v tej zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo prenos pristojnosti je po ustaljeni sodni praksi šteti tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi zgoraj opisana okoliščina, da je ena od toženih strank sodnica Okrajnega sodišča v Ljubljani lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov tega sodišča, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni vidik nepristranskosti).

Ogroženi bi bili tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in določilo kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrajno sodišče v Kranju.

Primerjaj npr. sklep VS RS I R 137/2018 z dne 20. 9. 2018 in stališče v sklepu, da "... pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven ...".

Primerjaj tudi sklep I R 50/2022 z dne 18. 5. 2022 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.