TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 36/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - neupravičen odjem električne energije - identično dejansko stanje - vezanost pravdnega sodišča na kazensko obsodilno sodbo - kaznivo dejanje tatvine - aktivna stvarna legitimacija - višina škode - kršitev pogodbe - dokazno breme

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da ji je toženec zaradi neupravičenega odjema električne energije dolžan plačati 22.811,18 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 2. 6. 2016 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

5. Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili določila vezanosti pravdnega sodišča na pravnomočno kazensko sodbo, tako glede vprašanja dejanskega oškodovanca (kdo je oškodovanec in kdo je aktivno legitimiran za vložitev tožbe), kot tudi glede drugih okoliščin, ki so pomembne za določitev višine škode, saj je v zakonu splošno določeno, da je sodišče vezano na kazensko sodbo glede kaznivega dejanja ter glede kazenske odgovornosti storilca (14. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP)?

6. Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je bilo dokazno breme glede določenih okoliščin na tožencu, čeprav gre za vprašanje oziroma dokazovanje višine odškodnine, ki jo mora dokazati tožnik?

8. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

9. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

10. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 14, 212, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 239, 243

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 204, 204/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 22/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - pooblastilo za zastopanje - Državno odvetništvo - odškodninska odgovornost države za delo sodnika - odškodninska odgovornost države za delo stečajnega upravitelja

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik od države (toženka) zahteva plačilo odškodnine zaradi škode, ki naj bi mu nastala zaradi protipravnega ravnanja stečajnega upravitelja in (stečajne) sodnice.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je pravilno stališče, da se državni odvetnici ob prvem pravdnem dejanju ni bilo treba izkazati s pooblastilom in da zato ni utemeljen ugovor odsotnosti pooblastila in nepopolnosti vlog, ker je državna odvetnica za zastopanje pooblaščena z zakonom in pooblastila za zastopanje ne potrebuje? 2) Ali je pravilno stališče, da v predmetni zadevi v relevantnem časovnem obdobju o začetku stečajnega postopka ni bilo treba obveščati tudi družbenikov stečajnega dolžnika, glede na to, da je bila odločba Ustavnega sodišča RS Up 386/15 in U-I-179/15 z dne 12. 5. 2016 izdana takrat, ko je bil stečajni postopek nad družbo A., d. o. o. že pravnomočno zaključen? 3) Ali ima solidarni porok, ki je podpisnik kreditne pogodbe v obliki notarskega zapisa z banko upnico, isti status ločitvenega upnika, zavarovanega s hipoteko iste nepremičnine, ki je edino premoženje v samem stečaju, kot banka upnica, in ali mora stečajno sodišče pred prodajo nepremičnine pridobiti njegovo soglasje k prodaji? Če temu ni tako, ali gre za nedopustno zakonsko pravno praznino? 4) Ali je pravilen zaključek, da v predmetni zadevi stečajno sodišče ni ravnalo protipravno pri opravljanju nadzora nad stečajnim upraviteljem v zvezi z obstojem ločitvene pravice in prodajo nepremičnin ter s tem, ko stečajnemu upravitelju ni preprečilo, da sklene sporazum o umiku tožbe v pravdi, ki je potekala pred Okrožnim sodiščem v Kranju v zadevi I Pg 331/2015 (prej I Pg 268/2012)? Če je takšen zaključek pravilen, ali gre za nedopustno pravno praznino?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 81/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - pravica do doma - poseg v lastninsko pravico - sorazmernost posega - sodna presoja - rušitev dela objekta - inšpekcijski ukrep - dokazno breme

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se ne dopusti presoja nesorazmernosti posega izrečenega ukrepa v dom.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

‒ Ali mora inšpekcijski organ, ki odredi rušenje določenega dela večnamenskega objekta in s tem poseže v lastnino posameznika, preverjati, kakšne so/bodo posledice rušenja dela objekta za preostali del večnamenskega objekta, na katerega se inšpekcijski ukrep ne nanaša?

‒ Katera od strank postopka pred sodiščem, ki presoja nesorazmernost posega inšpekcijskega ukrepa v dom, ki se nanaša zgolj na del sicer večnamenskega objekta, nosi dokazno breme glede posledic izvršitve ukrepa na preostali del istega večnamenskega objekta?

‒ Ali sodišče nesorazmernost posega inšpekcijskega ukrepa v dom po določilih 105. člena Gradbenega zakonika presoja pri večnamenskih objektih samo glede tistega dela večnamenskega objekta, glede katerega je ukrep izrečen, ali tudi glede preostalega dela večnamenskega objekta, če inšpekcijski ukrep smiselno poseže tudi v obstoj in uporabnost preostalega dela večnamenskega objekta?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da predlagateljica ni izpolnila zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 212, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 67/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - dvom o nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom in nezaupanje v pristojno sodišče ne pomenita utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev.

1. Toženec podaja predlog za delegacijo pristojnosti, ker meni, da pristojno sodišče ne more objektivno razsoditi v zadevi. Navaja, da je policist, ki živi v službenem stanovanju in ima težave s sosedi, ker ne razumejo potreb njegove večje družine. Zato pred pristojnim sodiščem teče zoper njega in njegove družinske člane še en pravdni postopek. Meni, da ta postopek ne gre v pravo smer, saj ga ljudje poznajo kot policista in mu hočejo škodovati.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Sodna praksa med druge tehtne razloge najpogosteje uvršča dvom v nepristranskost sojenja. Ta je podan, če je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

5. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno. Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom in nezaupanje v pristojno sodišče ne pomenita utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev.

6. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da toženčeve pavšalne navedbe ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je njegov predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Tako tudi VSRS sklep I R 209/2023 z dne 6. 12. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 39/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti - delegacija pristojnosti - ugoditev predlogu - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakoniti zastopnik stranke - župan - direktor

Dejstvo, da je bil župan (zakoniti zastopnik) udeleženke pred nastopom županske funkcije (2022) zaposlen kot dolgoletni direktor Okrožnega sodišča v Novi Gorici in s tem tudi sodečega sodišča, predstavlja takšno okoliščino, ki bi utegnila povzročiti dvom strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in bi lahko ogrozila percepcijo javnosti o nepristranskosti tega sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Postojni.

1. Predlagateljica predlaga ureditev nujne poti čez nepremičnine nasprotnih udeležencev. Pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Navaja, da je bil župan četrte nasprotne udeleženke, preden je nastopil župansko funkcijo, skoraj 20 let direktor Okrajnega sodišča v Novi Gorici. Sklicuje se na zadevo VSRS I R 20/2024 z dne 7. 3. 2024, v katerem je Vrhovno sodišče zaradi omenjenega razloga preneslo pristojnost za odločanje na Okrajno sodišče v Postojni.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrstni namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot "drug tehten razlog", mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. Dejstvo, da je bil župan (zakoniti zastopnik) udeleženke pred nastopom županske funkcije (2022) zaposlen kot direktor Okrožnega sodišča v Novi Gorici in s tem tudi sodečega sodišča, pomeni takšno okoliščino, ki bi utegnila povzročiti dvom strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in bi lahko ogrozila percepcijo javnosti o nepristranskosti tega sodišča. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Postojni.

Tako tudi VSRS sklep I R 20/2024 z dne 7. 3. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 72/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - videz nepristranskosti sodišča - vsebinsko prazen predlog - pavšalna navedba - zavrnitev predloga

Vsebinsko prazna navedba, da je nasprotna stranka v dolgoletni odvetniški praksi stkala poznanstva v sodniškem krogu, ne utemeljuje predloga za delegacijo.

1. Tožnica je v pritožbi zoper sodbo sodišča prve stopnje predlagala, naj se prenese pristojnost za odločanje v pritožbenem postopku, "saj je tožena stranka v dolgoletni odvetniški praksi stkala poznanstva v sodniškem krogu."

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi najbolj pogosto napolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Če so takšne okoliščine podane, potem je prenos pristojnosti ustrezno sredstvo, ki naj zavaruje objektivno nepristranskost sodišča. Vendar je breme predlagatelja, da takšne okoliščine konkretizirano izkaže. Gola navedba, da je "tožena stranka v dolgoletni odvetniški praksi stkala poznanstva v sodniškem krogu", takšni zahtevi ne ustreza. Je namreč vsebinsko prazna, nekonkretizirana in zato ne utemeljuje sklepa, da noben od sodnikov pritožbenega sodišča ne bi mogel nepristransko odločiti o tožničini pritožbi niti tega, da bi se lahko pri tretjem opazovalcu ustvaril tak videz. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlog za prenos pristojnosti, ki predstavlja izjemo od sistema krajevne pristojnosti, zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 126/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Ker je predlagatelj predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, njegov predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca in potrdilo sklep zemljiškoknjižne pomočnice, s katerim je bil dovoljen vpis hipoteke in zaznamba izvršbe na podlagi sklepa o izvršbi Okrajnega sodišča v Piranu.

2. Višje sodišče v Kopru je zavrnilo pritožbo nasprotnega udeleženca in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelj je zoper v uvodu naveden sklep pritožbenega sodišča vložil laični predlog za dopustitev revizije. V njem zatrjuje, da je v predhodnih pravdnih postopkih sodišče sodilo nepošteno, nezakonito in pristransko, pri čemer niso bila ugotovljena vsa pomembna dejstva. Vsi izvršilni postopki, ki tečejo zoper njega in A. A., so posledica pravosodnega kriminala. Je žrtev odvetnika B. B. in njegovega sina C. C. ml., drogiranih prostitutk, oseb pod vplivom alkohola ter nekaterih kriminalnih sodnic in sodnikov. Nad njim se že več kot 30 let izvaja psihično, fizično in ekonomsko nasilje. Postopek je potekal pristransko in nezakonito, kršene so mu človekove pravice iz 14., 15., 21., 22., 23., 25., 34. in 39. člena Ustave. Vrhovnemu sodišču predlaga, da pridobi spisa iz predhodnih pravdnih postopkov ter ugotovi vsa pomembna dejstva za zakonito in pravično rešitev.

5. Poleg tega lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP v povezavi s 15. členom ZIZ). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga tako nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 40/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-03

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za delegacijo pristojnosti - smotrnost - sodno odprtje sefa - ugoditev predlogu

Odprtje sefa kot del pogodbe o sefu še vedno ureja ZOR, za postopek pa se na podlagi drugega odstavka 2. člena ZNP-1 uporabljajo določbe nepravdnega postopka. ZNP-1 določb o prenosu pristojnosti nima, zato se na podlagi 42. člena ZNP-1 glede tega instituta v celoti uporabljajo določbe ZPP.

Ker se sef, ki ga mora sodišče v postopku odpreti, nahaja uro vožnje od sodišča, ki je pristojno za odločanje na podlagi stalnega prebivališča nasprotne udeleženke, razlogi smotrnosti narekujejo prenos pristojnosti na sodišče v kraju, kjer se sef nahaja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Predlagateljica je na podlagi stalnega prebivališča nasprotne udeleženke pri predložitvenem sodišču vložila predlog za odprtje sefa nasprotne udeleženke, ki se nahaja na lokaciji predlagateljičine poslovalnice v ..., Ljubljana.

2. Predložitveno sodišče navaja, da je poslovalnica, v kateri se nahaja sef nasprotne udeleženke, od Okrajnega sodišča v Ljubljani oddaljen komaj nekaj minut vožnje, medtem ko je samo oddaljeno več kot uro vožnje. Ker mora sodišče v postopku ugotoviti vsebino sefa, mora opraviti narok na kraju samem, tega pa bo lažje opravilo Okrajno sodišče v Ljubljani, zato iz razlogov smotrnosti predlaga prenos pristojnosti.

4. Odprtje sefa kot del pogodbe o sefu še vedno ureja Zakon o obligacijskih razmerjih (ZOR), za postopek pa se na podlagi drugega odstavka 2. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) uporabljajo določbe nepravdnega postopka.

ZNP-1 določb o prenosu pristojnosti nima, zato se na podlagi 42. člena ZNP-1 glede tega instituta v celoti uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

6. Glede na navedbe v predlogu je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer se sef nahaja, zato je smoter delegacije izpolnjen. Vrhovno sodišče je zato sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

Zakon o nepravdnem postopku, Kraljić, S. (ur), str. 638.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 2, 2/2, 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.