TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 189/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

sklep Višjega sodišča o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje - predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sklep, s katerim sodišče druge stopnje razveljavi sodbo sodišča prve stopnje in vrne zadevo temu sodišču v novo sojenje, ni sklep, s katerim bi bil postopek pravnomočno končan. Revizija zoper tak sklep zato ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena ZPP), kar pomeni, da je ni mogoče niti dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se tožencu v korist tožnice naložilo plačilo dolga iz njegovega osebnega premoženja, in sicer v znesku 42.867,98 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 1. 2021 dalje do plačila. Odločilo je še, da je toženec dolžan tožnici povrniti stroške pravdnega postopka v znesku 4.793,64 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo, sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo in vrnilo zadevo temu sodišču v novo sojenje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja:

- Ali posebna pravila iz 350. člena ZFPPIPP v zvezi s 348. členom ZFPPIPP veljajo tako za osebne kot kapitalske družbe?

5. Sklep, s katerim sodišče druge stopnje razveljavi sodbo sodišča prve stopnje in vrne zadevo temu sodišču v novo sojenje, ni sklep, s katerim bi bil postopek pravnomočno končan. Revizija zoper tak sklep zato ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP), kar pomeni, da je ni mogoče niti dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

6. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 8/2022, enako tudi VSRS Sklep III DoR 59/2022
VSRS Sklep I R 43/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - dejansko prebivališče - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca - ugoditev predlogu

Po presoji, da bo s prenosom pristojnosti na bližnje sodišče življenjsko, kvalitativno olajšana izvedba postopka, je sodišče predlogu ugodilo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani v zadevi postavitve odrasle osebe pod skrbništvo, N 712/2022, na Vrhovno sodišče naslavlja predlog za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Gornji Radgoni. Pojasnjuje, da je nasprotna udeleženka oskrbovanka Sene Cura, Doma starejših občanov Radenci, d. o. o. Meni, da bi se postopek lažje, hitreje in ceneje izvedel pred Okrajnim sodiščem v Gornji Radgoni. Nasprotno udeleženko bo namreč treba zaslišati in pregledati. Vožnja med Ljubljano in Radenci pa je zvezana s težavami in stroški.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. V postopkih, v katerih se predlaga postavitev odrasle osebe pod skrbništvo, ta oseba pa biva v socialnovarstveni ustanovi, katere sedež ni v kraju njenega stalnega prebivališča, Vrhovno sodišče pogosto odloča o predlogu za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Ne velja sicer avtomatizem, kot nekatera sodišča napačno razumejo prakso Vrhovnega sodišča

. A kadar bi vožnja do začasnega bivališča ostarele in/ali obnemogle osebe, terjala napor in stroške, tedaj Vrhovno sodišče predlogu ugodi in odločanje v zadevi prenese na sodišče, ki je bližje kraja začasnega bivališča takšnega nasprotnega udeleženca.

Ker sta si kraj začasnega bivališča oskrbovanke doma starejših občanov in njeno stalno bivališče, na katerega se je navezala splošna krajevna pristojnost, daleč vsaksebi, je pogoj po 67. členu ZPP izpolnjen ter je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Ne gre za to, da bi v vsakem konkretnem primeru iskali najbližje sodišče (glej npr.: I R 34/2023 z dne 5. 4. 2023): tak pristop že zaradi postopanja s predlogom oteži in podaljša tek postopka ter po nepotrebnem obremenjuje Vrhovno sodišče, marveč gre za presojo, ali bo s prenosom pristojnost na bližnje sodišče življenjsko, kvalitativno olajšana izvedba postopka.

Glej na primer zadevo I R 23/2022 z dne 6. 4. 2022 ali zadevo I R 205/2021 z dne 12. 1. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 102/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 175/2022, VSRS Sklep I R 178/2022
VSRS Sklep VIII DoR 49/2023-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-16

Samo Puppis (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

dopuščena revizija - solidarnostna pomoč - epidemija - COVID-19 - finančne težave

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je tožnik v okoliščinah konkretnega primera upravičen do solidarnostne pomoči.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je tožnik v okoliščinah konkretnega primera upravičen do solidarnostne pomoči.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 693,01 EUR iz naslova solidarnostne pomoči za leto 2020 z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe do plačila ter za povračilo stroškov postopka (I. točka izreka sodbe). Tožniku je naložilo, naj toženki povrne stroške postopka v višini 410,65 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženki naložilo, naj tožniku v roku 8 dni plača 693,01 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 9. 2020 dalje ter 782,37 EUR stroškov postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka sodbe). Toženki je tudi naložilo, naj tožniku v roku 8 dni povrne stroške pritožbe v višini 186,66 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj dopusti revizijo glede sledečih vprašanj:

‒ ali je sodišče v zvezi z izplačilom solidarnostne pomoči na podlagi 4. točke 40. člena KPND pravilno konkretiziralo pojem „težav, ki niso nastale po volji delavca“ upoštevaje namen in naravo solidarnostne pomoči, ki naj bi glede na Razlago KPND pripadala le delavcem, ki pomoč resnično potrebujejo;

‒ če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen, ali zadošča že dejstvo, da so delavcu v dogodku nastale kakršnekoli težave in se pri tem ne presoja ostalih relevantnih okoliščin, predvsem višine, trajanja, obsega in intenzivnosti nastalih težav.

5. Po prvem odstavku 367.a člena ZPP sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Ker so glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, je vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Kolektivna pogodba za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji (1991) - člen 40, 40-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 44/2023-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-09

Samo Puppis (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

dopuščena revizija - dopustnost dogovora o pogodbeni kazni - odpoved pogodbe o zaposlitvi

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je veljaven dogovor o pogodbeni kazni za primer, če delavec odpove pogodbo o zaposlitvi še pred nastopom dela.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je veljaven dogovor o pogodbeni kazni za primer, če delavec odpove pogodbo o zaposlitvi še pred nastopom dela.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo pogodbene kazni v znesku 3.542,98 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka sodbe). Odločilo je, da tožnica krije svoje stroške postopka in predhodnega izvršilnega postopka, tožencu pa je dolžna povrniti 838,24 EUR stroškov postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka sodbe). Odločilo je, da tožnica krije svoje stroške pritožbenega postopka, tožencu pa je dolžna povrniti stroške odgovora na pritožbo v višini 279,99 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj dopusti revizijo glede dveh vprašanj:

- ali se delavec in delodajalec v pogodbi o zaposlitvi lahko dogovorita za pogodbeno kazen v primeru, da delavec ne nastopi dela, oziroma pogodbo o zaposlitvi odpove še pred nastopom dela ali v roku enega meseca po pričetku dela;

- ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je zaključilo, da je dogovor o pogodbeni kazni zaradi nenastopa na delo ničen.

5. Po prvem odstavku 367.a člena ZPP sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Ker so glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, je vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 83.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 86.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 28/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-15

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - odgovornost za opuščeno odtegnitev in izplačilo zapadlih zneskov - sklep o izvršbi zoper dolžnikovega delodajalca - naknadna subjektivna kumulacija - krajevna pristojnost

Iz ustaljene sodne prakse Vrhovnega sodišča izhaja, da predlog upnika po 134. členu ZIZ ni samostojen predlog za izvršbo. Po navedeni zakonski določbi ga lahko upnik vloži „... v izvršilnem postopku...“ (prvi odstavek), in to „...do konca izvršilnega postopka“ (drugi odstavek) – torej med odprtim konkretnim postopkom, ki je že (in še) v teku zoper istega dolžnika in ki to vlogo ohranja tudi še po vstopu „pridruženega“ dolžnika z izdajo sklepa po 134. členu ZIZ.

Za odločanje o tem sporu je pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu.

1. Pri Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu je v teku izvršilni postopek VL 45224/2016, v katerem je upnik predlagal dovolitev izvršbe zoper dolžnikovega delodajalca. Sodišče je predlog štelo kot nov predlog za izvršbo in ga vpisalo pod novo opravilno številko I 22/2023 ter se izreklo za krajevno nepristojno za odločanje o tem predlogu in ga odstopilo Okrajnemu sodišču v Velenju, saj ima dolžnikov delodajalec sedež na območju tega sodišča.

2. Okrajno sodišče v Velenju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je izvršbo zoper dolžnikovega dolžnika treba obravnavati v okviru izvršilnega postopka zoper dolžnika in ne kot samostojni predlog za izvršbo.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu.

4. Iz ustaljene sodne prakse Vrhovnega sodišča izhaja, da predlog upnika po 134. členu ZIZ ni samostojen predlog za izvršbo.

Po navedeni zakonski določbi ga lahko upnik vloži „...

“ (drugi odstavek) – torej med odprtim konkretnim postopkom, ki je že (in še) v teku zoper istega dolžnika in ki to vlogo ohranja tudi še po vstopu „pridruženega“ dolžnika z izdajo sklepa po 134. členu ZIZ.

Res je, da ima sklep, s katerim sodišče upnikovemu predlogu po 134. členu ZIZ ugodi, učinek sklepa o izvršbi (tretji odstavek), vendar zaradi tega ni z nobeno zakonsko določbo predvidena kakršnakoli sprememba že obstoječe pristojnosti za nadaljnje vodenje izvršilnega postopka, ki je še v teku. Zato je stališče Okrajnega sodišča v Velenju pravilno in je temu skladna odločitev o tem sporu o pristojnosti.

Glej npr. sklepe I R 138/2022 z dne 19. 10. 2022, I R 105/2012 z dne 14. 6. 2012, III R 48/2020 z dne 15. 12. 2020.

Položaj je po svoji naravi mogoče uvrstiti pod pojem naknadne subjektivne kumulacije.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 100, 134

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 105/2012, enako tudi VSRS Sklep III R 48/2020
VSRS Sklep II DoR 18/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-15

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nasilje v družini - denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - odmera nepremoženjske škode - metodološki napotek - protispisnost - zavrnitev predloga

1. Pravdni stranki sta razvezana zakonca. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je toženec v času trajanja zakonske zveze s tožnico grdo ravnal – poleg groženj, žaljivk in zmerjanja je utrpela tudi fizično nasilje. Tožnica za posamezne škodne dogodke zahteva odškodnino za nepremoženjsko škodo v obliki telesnih bolečin (in nevšečnosti zaradi zdravljenja), duševnih bolečin in strahu.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec v 15 dneh tožnici plačati 20.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od 24. 5. 2017 ter da se tožbeni zahtevek glede višjega zneska 13.000 EUR zavrne.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodba sodišča druge stopnje obremenjena s kršitvijo 14. oziroma 15. točke drugega dostavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) (odločilna dejstva so v nasprotju z izvedenimi dokazi)? 2) Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili 179. člen Obligacijskega zakonika, glede načel individualizacije in objektivne pogojenosti odškodnine? 3) Ali sta nižji sodišči napravili pravilno dokazno oceno glede na metodološke napotke, ki jih ponuja 8. člen ZPP, saj je izvedensko mnenje travmatologa hipotetično in ne more biti podlaga odločitvi nižjih sodišč?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 339, 339/1, 339/1-14, 339/1-15, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 132, 179, 181

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 524/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-15

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

Ker tožnica v predvidenem roku ni plačala sodne takse ali zaprosila za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, je nastopila fikcija umika predloga za dopustitev revizije.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sodbo s katero je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek, da se v dedni delež po pokojnem A. A. vračunata darili v vrednosti 141.504 EUR. Odločilo je, da mora tožnica tožencu povrniti stroške pravdnega postopka v višini 4.702 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da mora tožnica tožencu povrniti stroške pritožbenega postopka v višini 1.204,14 EUR.

3. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče je 16. 12. 2022 izdalo plačilni nalog, s katerim je odmerilo sodno takso za predlog za dopustitev revizije v višini 853 EUR. Plačilni nalog je bil tožničinem pooblaščencu vročen 19. 12. 2022. Vseboval je pojasnilo, da je treba sodno takso plačati v 15 dneh od vročitve naloga in da se bo, če sodna taksa v roku ne bo plačana oziroma če stranka v tem roku ne bo zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, štelo, da je bil predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Petnajstdnevni rok za plačilo se je iztekel 3. 1. 2023. Tožnica sodne takse do tega dne ni plačala in prav tako ni zaprosila za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo. Vrhovno sodišče jo je z dopisom z dne 11. 1. 2023 seznanilo s tem dejstvom in ji dalo možnost, da se o njem izjavi v roku 8 dni. Tožnica se na dopis ni odzvala.

6. Če sodna taksa ni plačana v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

7. Ker tožnica v predvidenem roku ni plačala sodne takse ali zaprosila za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, je nastopila fikcija umika predloga za dopustitev revizije.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 11/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - obrazložitev predloga za dopustitev revizije - procesne predpostavke - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Nasprotni udeleženec ni izpostavil vprašanj, ki bi naj bila pomembna oziroma ni pojasnil, zakaj bi naj bila vprašanja pravno pomembna, poleg tega pa so trditve o zagrešitvi bistvenih kršitev določb postopka popolnoma pavšalne. Zato je vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije nasprotnega udeleženca zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo nasprotnega udeleženca zoper svoj sklep z dne 9. 12. 2021.

2. Sodišče druge stopnje je ugotovilo, da vloga nasprotnega udeleženca nima pravnega učinka pritožbe.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec sam vložil vlogo, ki jo je naslovil pritožba. Po opravljenih poizvedovanjih je Vrhovno sodišče štelo, da je njegovo dejanje odobril začasni zastopnik, odvetnik Andrej Kavčič (vloga z dne 11. 7. 2022). S tem je vlogo štelo za predlog za dopustitev revizije.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367. b člena ZPP). Če stranka ne ravna po tretjem, četrtem in petem odstavku 367. b člena ZPP, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367. b člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlog ni oblikovan v skladu s četrtim odstavkom 367.b člena ZPP, saj nasprotni udeleženec ni izpostavil vprašanj, ki bi naj bila pomembna oziroma ni pojasnil, zakaj bi naj bila vprašanja pravno pomembna, poleg tega pa so trditve o zagrešitvi bistvenih kršitev določb postopka popolnoma pavšalne. Zato je vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP predlog nasprotnega udeleženca zavrglo.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako npr. sklep Vrhovnega sodišča VIII DoR 203/2021-6 z dne 23. 11. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/4, 367b/5, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.