TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 358/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

prenehanje služnosti - ukinitev služnosti - zavrnitev predloga

1. Pravdni stranki sta leta 2005 sklenili pogodbo o služnosti za 25 parkirnih mest v tožničini kleti, ki se že 15 let ne izvršuje, vendar je bila ta že ob ustanovitvi sklenjena za primer nezadostnega števila brezplačnih parkirnih mest zunaj stavbe. Tožnica v tej pravdi zahteva ukinitev služnosti.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da preneha stvarna služnost brezplačnega enournega parkiranja v korist strank vsakokratnega lastnika nepremičnine 1911 761-1 v toženkini lasti in v breme vsakokratnega lastnika služečih nepremičnin delov stavbe 1911 761-45 do 1911 761-70 (I. točka izreka), in da je toženka dolžna tožnici izstaviti zemljiškoknjižno listino, primerno za izbris navedene služnostne pravice (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožničin tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Posledično je spremenilo tudi odločitev o prvostopenjskih stroških postopka. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodba višjega sodišča obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP); (2) ali je višje sodišče v okoliščinah konkretnega primera ob zavrnitvi zahtevka pravilno uporabilo določbo 222. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ), ki določa ukinitev služnosti, če je ta nekoristna oziroma če se bistveno spremenijo okoliščine; in (3) ali je odločitev višjega sodišča, ob ugotovitvi, da se služnost več kot petnajst let ne izvršuje, oziroma se še ni pokazala potreba po izvrševanju, da služnost ni nekoristna, ob uporabi 222. člena SPZ materialnopravno pravilna.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 307/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko škodo - nesreča pri delu - zavrnitev predloga

1. Tožnica si je dne 15. 9. 2015 pri delu poškodovala palec na levi nogi. Po več zapletih je bila opravljena amputacija končnega členka palca, rana pa se ji še ni zacelila. Bila je v daljšem bolniškem staležu in nato razvrščena v III. kategorijo invalidnosti s premestitvijo na drugo delovno mesto za pretežno sedeče delo z možnostjo občasne krajše hoje ali občasnega dela stoje s polnim delovnim časom. Sodišče prve stopnje je tožnici odmerilo odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 32.000,00 EUR, sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in ji prisodilo odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 71.000,00 EUR.

2. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper navedeno drugostopenjsko sodbo in predlaga dopustitev sledečega vprašanja:

Ali je bila v konkretnem primeru tožeči stranki prisojena primerna odškodnina iz naslova nepremoženjske škode (iz naslova duševnih bolečin zaradi telesnih bolečin ter neugodnosti med zdravljenjem, duševnih bolečin zaradi strahu, duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti in duševnih bolečin zaradi skaženosti)?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 402/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

renta - zvišanje rente - pomembnejša sprememba okoliščin - povprečna plača - zavrnitev predloga

1. Tožnik zahteva zvišanje rente 1.200 EUR, prisojene s sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 222/2016 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Mariboru I Cp 1167/2017. Kot spremenjene okoliščine vidi znatno povišanje plače od tedaj, ko je bila renta določena, in to, da bi tožnik bi imel v tem času možnost napredovanja v plačne razrede.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in rento za čas od 1. 8. 2023 zvišalo na 1.707,04 EUR, v preostanku pa tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo, s katero se je zavzemal za zvišanje rente za dodatnih 166,18 EUR, zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih: 1.) Ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna odločitev sodišč prve in druge stopnje, da tožniku ni mogoče prisoditi zvišanja denarne rente na podlagi napredovanj v višje plačne razrede? in 2.) Ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna odločitev sodišč prve in druge stopnje, da se tožniku zviša denarna renta na točno višino zadnje znane povprečne plače za dejavnost javne uprave in obrambe?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 175

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 384/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

gradbena pogodba - gradnja na ključ - odstop od pogodbe - odgovornost za neizpolnitev pogodbe - dogovor o ari - vračilo dvojne are - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženec po tožbi (v nadaljevanju toženec) dolžan tožniku po tožbi (v nadaljevanju tožnik) plačati 25.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 5. 2021 dalje (I. točka izreka). Zahtevek po nasprotni tožbi, da je tožnik dolžan tožencu plačati 25.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 11. 2020 dalje in stroškovni zahtevek, je zavrnilo (II. točka izreka). Tožencu je naložilo, da je dolžan tožniku v celoti povrniti njegove pravdne stroške, ki so nastali po izdaji sodbe in sklepa Okrožnega sodišča v Mariboru III P 133/2021 s 27. 9. 2022 (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženec vlaga zoper sodbo sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali je tožnik upravičen do poplačila dvojne are, ob upoštevanju, da je toženec sicer zaradi posega davčnega organa, izpolnil obveznosti po dogovoru in zastavni pogodbi s 13. 11. 2019 po pogodbi preko tretjega, družbe A., d. o. o., ob upoštevanju, da tožnik ni izpolnil obveznosti, vezane na dogovor in zastavno pogodbo, saj ni poravnal kupnine?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 341/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

poslovna nesposobnost - zavrnitev predloga - sporazum med zakoncama - razveljavitev sporazuma

1. Pravdni stranki sta bivša zakonca. Tožnica zahteva razveljavitev v notarskem zapisu sklenjenega sporazuma med zakoncema, ker naj bi bila poslovno nesposobna.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za razveljavitev sporazuma med zakoncema v obliki notarskega zapisa SV 751/21 z dne 12. 8. 2021 (II. točka izreka). Zavrnilo je tudi prvi podrejeni tožbeni zahtevek, da se šteje, da navedeni sporazum med zakoncema ni bil sklenjen (III. točka izreka), in drugi podrejeni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti istega sporazuma med zakoncema (IV. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) obeh predhodnih sodišč; (2) ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP obeh predhodnih sodišč; (3) ali je v konkretnem primeri ali ni, zaradi odsotnosti voljnega elementa poslovne sposobnosti, bila tožnica poslovno sposobna; (4) ali je v posledici odsotnosti voljnega elementa tožničine poslovne sposobnosti med pravdnima strankama sklenjeni sporazum ničen; in (5) ali je zmotno uporabljeno materialno pravo, ker sodišči nista upoštevali nesoglasja s tem, kar je v sporazumu zapisano.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 239/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laični predlog - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga

Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnik vlogo vložil sam in na nobenem mestu ne trdi, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, tem manj to izkaže.

1. Dolžnik je zoper v uvodu navedeni sklep sodišča druge stopnje pri Vrhovnem sodišču dne 13. 5. 2024 vložil laično vlogo, poimenovano "Pritožba (v skladu s 127. členom URS)". V njej navaja, da ni bil izveden pošten izvršilni postopek, ker ni bila izvedena ustna obravnava. Sklicuje se na določbe Ustave Republike Slovenije (URS) in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter sodišču očita, da gre za neupravičen poseg upnika v zasebno lastnino, ker slednji nikoli ni opravil zaračunanih storitev.

2. Vrhovno sodišče je dolžnika z dopisom z dne 21. 5. 2024 opozorilo na zahtevane pogoje za vložitev predloga za dopustitev revizije in pojasnilo zoper katere sklepe sodišča druge stopnje je pri Vrhovnem sodišču mogoče vložiti pritožbo. Dolžnika je pozvalo, naj se izjasni, ali želi, da o vlogi Vrhovno sodišče odloči kot o predlogu za dopustitev revizije, sicer bo vloga obravnavana kot takšna. Dolžnik na ta dopis ni odgovoril.

4. Vrhovno sodišče je vlogo dolžnika z dne 13. 5. 2024 obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnik vlogo vložil sam in na nobenem mestu ne trdi, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, tem manj to izkaže.

5. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog dolžnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Vrhovno sodišče je v zadevah istega predlagatelja enako ravnalo tudi v zadevah z opr. št. II DoR 185/2024, II DoR 280/2023, II DoR 227/2023, II DoR 104/2023, II DoR 241/2022, 70/2022 idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 37, 86, 357a, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 106/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 402/2021
VSRS Sklep I R 197/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice A. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi Vaskrsič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 359/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

lastninska pravica - lastninjenje nepremičnin v družbeni lastnini - pridobitev pravice uporabe - imetništvo pravice uporabe ob uveljavitvi ZLNDL - prenehanje pravice do uporabe - odločba organa - plačilo odškodnine - odvzem nepremičnine iz posesti - splošna raba - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali bi se višje sodišče (sploh ob zaključku, da bi sporna ... načeloma lahko bila predmet lastninjenja po Zakonu o gospodarskih javnih službah - ZGJS) moralo vsebinsko opredeliti do pogojev za lastninjenje na podlagi 76. člena ZGJS in do navedb tožeče stranke v zvezi z izpolnjenostjo teh pogojev, podanih v pritožbenem postopku?

Ali bi se višje sodišče (sploh ob zaključku, da bi sporna ... načeloma lahko bila predmet lastninjenja po Zakonu o gospodarskih javnih službah - ZGJS) moralo vsebinsko opredeliti do pogojev za lastninjenje na podlagi 76. člena ZGJS in do navedb tožeče stranke v zvezi z izpolnjenostjo teh pogojev, podanih v pritožbenem postopku?

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju ugotovilo, da je tožnica lastnica nepremičnine parc. št. ... na podlagi določb Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lasti (v nadaljevanju ZLNDL). Zahtevek za ugotovitev lastninske pravice nepremičnine parc. št. ... je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo v II. točki izreka. Ugodilo pa je toženkini pritožbi in izpodbijano sodbo spremenilo v I. točki izreka tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek na ugotovitev lastninske pravice tudi na nepremičnini ID znak parc. št. ... Tožnica je v ponovljenem sojenju s svojim tožbenim zahtevkom torej v celoti propadla.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

1. Ali bi se višje sodišče (sploh ob zaključku, da bi sporna ... načeloma lahko bila predmet lastninjenja po ZGJS) moralo vsebinsko opredeliti do pogojev za lastninjenje na podlagi 76. člena ZGJS in do navedb tožeče stranke v zvezi z izpolnjenostjo teh pogojev, podanih v pritožbenem postopku?

2. Ali sta formalna odločba o odvzemu posesti in pravice uporabe ter plačilo odškodnine pogoj za lastninjenje cest na podlagi 76. člena ZGJS?

3. Ali sta imela enak dejanski odvzem nepremičnine iz posesti in njena sprostitev v splošno rabo lahko za posledico izgubo pravice uporabe nekdanjega imetnika?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku za dopustitev revizije, izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih javnih službah (1993) - ZGJS  - člen 76

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (1997) - ZLNDL  - člen 2, 2/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 93/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-10

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

napotitev na pravdo - rok za vložitev tožbe - nepremagljive ovire - tožba, zavržena zaradi nepristojnosti

‒ Ali je trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu Obligacijskega zakonika (OZ) zastaralni ali prekluzivni rok?

‒ Ali je pravilno materialnopravno stališče Višjega sodišča v okoliščinah konkretnega primera, da začne trimesečni rok za vložitev tožbe po 367.členu OZ teči, ko sodišče prve stopnje prejme spise z overjenimi prepisi sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 129. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP)) in še preden oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi?

‒ Ali neseznanitev z nastopom pravnomočnosti kazenske sodbe zapolnjuje pravni pojem nepremagljivih ovir (360. člen OZ), ki zadrži začetek teka trimesečnega roka iz 367. člena OZ do oškodovančevega prejema pisnega odpravka sodbe višjega sodišča?

‒ Ali je trimesečni rok za vložitev tožbe po 367. členu OZ zastaralni ali prekluzivni rok?

‒ Ali je pravilno materialnopravno stališče Višjega sodišča v okoliščinah konkretnega primera, da začne trimesečni rok za vložitev tožbe po 367.členu OZ teči, ko sodišče prve stopnje prejme spise z overjenimi prepisi sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 129. člena ZKP) in še preden oškodovanec izve za pravnomočnost sklepa o napotitvi?

‒ Ali neseznanitev z nastopom pravnomočnosti kazenske sodbe zapolnjuje pravni pojem nepremagljivih ovir (360. člen OZ), ki zadrži začetek teka trimesečnega roka iz 367. člena OZ do oškodovančevega prejema pisnega odpravka sodbe višjega sodišča?

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo zavrnilo toženčev ugovor zastaranja.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugodilo ugovoru zastaranja in zavrnilo tožbeni zahtevek na plačilo 980.624,20 EUR s pripadajočimi obrestmi.

3. Tožeča stranka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 360, 367

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 129, 129/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.