VSRS Sklep III R 17/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-16

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nestrinjanje z odločitvijo sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča v drugih postopkih - zavrnitev predloga

Morebitno uporabo argumenta predhodne (ustaljene) sodne prakse lahko zoper odločitve, v katerih je tak argument uporabljen, stranke izpodbijajo z vsebinskimi razlogi v pravnih sredstvih, o katerih odločajo pristojna sodišča. Te z ustavo in zakonom začrtane poti ni dopustno z vložitvijo predloga za delegacijo pristojnosti (preprosto) zaobiti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Višje sodišče v Mariboru je z dopisom je z dne 14. 4. 2023 Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tožene stranke za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

2. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med okoliščine, na podlagi katerih je mogoče sklepati o drugih tehtnih razlogih za prenos krajevne pristojnosti, se uvrstijo tudi tiste, s katerimi stranka v predlogu za prenos krajevne pristojnosti utemeljuje dvom o videzu nepristranskosti sodnega odločanja oziroma o objektivni nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča.

3. Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča imajo namreč udeleženci sodnih postopkov na razpolago pravna sredstva.

4. Neutemeljene so navedbe, da v konkretni zadevi ne bi smelo več odločati Višje sodišče v Mariboru, ker naj bi to izdalo odločitev v neki drugi zadevi (I Cpg 17/2022) in naj bi v njej slepo sledilo sodni praksi Vrhovnega sodišča, zoper katero je tožena stranka že vložila ustavno pritožbo.

5. Sprejetje pravnih odločitev v predhodnih postopkih samo po sebi ne utemeljuje dvoma v videz nepristranskosti sodišča z vidika razumnega zunanjega opazovalca. Razumevanje, da je tak objektivni dvom utemeljen že s stališči, na katerih temeljijo sodne odločitve, bi bilo nezdružljivo z izvrševanjem sodne oblasti. Enako velja za presojo, ali je obravnavana zadeva z dejanske in pravne plati enaka kot tiste, v katerih je bilo v sodni praksi že razsojeno. Morebitno uporabo argumenta predhodne (ustaljene) sodne prakse lahko zoper odločitve, v katerih je tak argument uporabljen, stranke izpodbijajo z vsebinskimi razlogi v pravnih sredstvih, o katerih odločajo pristojna sodišča. Te z ustavo in zakonom začrtane poti ni dopustno z vložitvijo predloga za delegacijo pristojnosti (preprosto) zaobiti.

6. Tehtni razlogi, ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj odločbo US RS Up-799/13 z dne 22. 1. 2015. Določba prvega odstavka 35. člena Zakona o kazenskem postopku, ki jo obravnava odločba US RS, je smiselno enaka določbi67. člena ZPP.

Prim. sklepe VS RS III R 7/2021 z dne 13. 4. 2021, III R 14/2021 z dne 15. 6. 2021, III R 20/2021 z dne 28. 9. 2021 in idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.