VSRS Sklep VIII DoR 5/2023-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

dopuščena revizija - nadomestilo med začasno zadržanostjo od dela - nadomestilo v breme zavoda - neposredno sodno varstvo - delovni in socialni spor - osnova za izračun nadomestila - naknadno izplačana plača

- ali je dopustno neposredno sodno varstvo delavca (brez izvedbe predhodnega upravnega postopka na zahtevo delavca) za plačilo razlike nadomestila med začasno zadržanostjo od dela v breme ZZZS;

- ali je dopustno, da delavec v primeru, ko je na njegovo zahtevo o pravici do razlike nadomestila za vtoževano obdobje (ali del vtoževanega obdobja) že dokončno in pravnomočno odločeno v postopku pred ZZZS, in mu ta razlika ni bila priznana, isto razliko uveljavlja tudi v delovnem sporu proti delodajalcu in ali je takšen zahtevek utemeljen;

- ali se v osnovo za nadomestilo med začasno zadržanostjo od dela v breme ZZZS šteje tudi poračun plač, ki se nanaša na obdobje, relevantno za obračun nadomestila, čeprav je izplačan po poteku tega obdobja (oziroma v naslednjih koledarskih mesecih ali letih).

‒ ali je dopustno neposredno sodno varstvo delavca (brez izvedbe predhodnega upravnega postopka na zahtevo delavca) za plačilo razlike nadomestila med začasno zadržanostjo od dela v breme ZZZS;

‒ ali je dopustno, da delavec v primeru, ko je na njegovo zahtevo o pravici do razlike nadomestila za vtoževano obdobje (ali del vtoževanega obdobja) že dokončno in pravnomočno odločeno v postopku pred Zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije, in mu ta razlika ni bila priznana, isto razliko uveljavlja tudi v delovnem sporu proti delodajalcu in ali je takšen zahtevek utemeljen;

‒ ali se v osnovo za nadomestilo med začasno zadržanostjo od dela v breme Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije šteje tudi poračun plač, ki se nanaša na obdobje, relevantno za obračun nadomestila, čeprav je izplačan po poteku tega obdobja (oziroma v naslednjih koledarskih mesecih ali letih).

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožnici za obdobje od 1. 1. 2018 do 30. 4. 2022 plača razliko med pripadajočimi in že izplačanimi mesečnimi nadomestili plače v višini 599,98 EUR bruto z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. dne v mesecu za znesek preteklega meseca (I. točka izreka). Kar je zahtevala tožnica drugače (po višini opredeljene neto zneske), je zavrnilo (II. točka izreka). V delu, v katerem je zahtevala obračun in odvod davkov ter prispevkov, je tožbo zavrglo (III. točka izreka). Toženki je naložilo, da tožnici plača pravdne stroške v višini 1.672,50 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka spremenilo tako, da je spremenilo datume, od katerih tečejo zakonske zamudne obresti. V ostalem je pritožbo zavrnilo in potrdilo nespremenjeni izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje. Toženki je naložilo plačilo stroškov pritožbenega postopka v višini 459,00 EUR.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

– ali je pravica do nadomestila plače za čas zadržanosti od dela nad 30 dni pravica iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem, čeprav se plačuje v breme ZZZS;

– ali lahko delavec razliko v izplačanem nadomestilu plače in zatrjevano višino, ki naj bi mu pripadala, uveljavlja v delovnem sporu zoper delodajalca;

– ali v primeru, ko je o pravici do razlike v nadomestilu za del vtoževanega obdobja že dokončno in pravnomočno odločeno v postopku pred ZZZS na zahtevo delavca in kjer mu razlika ni bila priznana, lahko delavec to isto razliko vtožuje tudi v delovnem sporu; ali lahko delavec izbira ali kumulira obe pravni varstvi (tako pred ZZZS kot v delovnem sporu) in kakšno je razmerje med postopkoma;

– ali se v osnovo za nadomestilo plače za čas začasne zadržanosti od dela, skladno s prvim odstavkom 31. člena ZZVZZ, šteje tudi poračun plač, ki se nanaša na obdobje, relevantno za obračun nadomestila, ki pa je izplačan po poteku tega obdobja oziroma v naslednjih koledarskih letih.

– ali mora delodajalec (v primeru pozitivnega odgovora na prejšnje vprašanje), da ravna zakonito, sam uporabiti t. i.

in ne upoštevati določb 140. člena in 4. točke prvega odstavka 141. člena POZZ ter nadomestilo obračunati in plačati upoštevaje poračun plač, ki se nanaša na obdobje, relevantno za obračun nadomestila, kljub temu, da je izplačano po tem obdobju.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa, zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 137, 137/3

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 31, 31/1

Pravila obveznega zdravstvenega zavarovanja (1994) - člen 140, 140/1, 141, 141/1, 141/1-4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.