VSRS Sklep II DoR 289/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - najem poslovnih prostorov - odstop od najemne pogodbe - razlogi za odstop od pogodbe - kršitev pogodbe - odstop od najemne pogodbe iz krivdnih razlogov - zavrnitev predloga

1. Tožnica je s tožbo primarno uveljavljala sodno odpoved najemne pogodbe, podrejeno ugotovitev, da je najemna pogodba razvezana ter od toženca zahtevala vračilo predmeta najema v posest, prostega oseb in stvari.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za odpoved najemne pogodbe (I. točka izreka), ugotovilo, da je bila najemna pogodba razvezana in je prenehala veljati zaradi odstopa tožnice zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti s strani toženca (II. točka izreka), tožencu naložilo izpraznitev predmeta najema, prosto stvari in oseb ter vrnitev le-tega v posest tožnici (III. točka izreka) ter mu naložilo plačilo sodnih stroškov in sodne takse (IV. in V. točka izreka). Pritožbeno sodišče je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu.

3. Zoper takšno odločitev vlaga toženec predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

„- Ali je s tem, ko je tožeča stranka vložila sodno odpoved najemne pogodbe, v smislu 26. člena Zakona o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih (ZPSPP), nikoli pa ni podala odstopa od pogodbe, mogoče šteti, da pomeni navedena sodna odpoved, odstop od pogodbe, oz. da je tožeča stranka z vložitvijo zahteve za sodno odpoved, odstopila od pogodbe, v smislu določb 28. člena ZPSPP?

- Ali je tožena stranka, kot najemnik, res kršila določila najemne pogodbe s tem, ko še ni sklenila zavarovanja za poslovni prostor, kljub temu, da najemna pogodba ne določa roka, kdaj je potrebno zavarovanje skleniti in kljub temu, da je bilo s strani najemodajalca zahtevano, da mora toženec, kot najemnik zavarovanje skleniti, ko bo MHE zgrajena in priključena na omrežje?

- Ali je tožena stranka, kot najemnik, res kršila določila najemne pogodbe s tem, ko je v popisu nameravanih posegov v objekt in okolico, posredovanemu najemodajalcu, navedla le okvirne cene posameznih nameravanih del in nabave opreme, kljub temu, da so vsi stroški del in opreme bremenili izključno toženo stranko (najemnika)?

- Ali je mogoče šteti, da je tožena stranka, kot najemnik, tista, ki je kršila najemno pogodbo, ne glede na ravnanja tožeče stranke, kot najemodajalca, ki je ravnal šikanozno in izključno v smeri razdrtja najemne pogodbe ter s tem, v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja?“

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih (1974) - ZPSPP  - člen 26, 28

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.