VSRS Sklep II DoR 225/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - zemljiškoknjižni postopek - udeležba v nepravdnem postopku - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - aktivna procesna legitimacija za vložitev predloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predloga za dopustitev revizije ne more vložiti oseba, ki do pravnomočnosti nepravdnega postopka v njem ni bila udeležena (drugi odstavek 201. člena ZPP v zvezi s 37. in 42. členom ZNP-1 in drugim odstavkom 120. členom ZZK-1), ampak ga lahko vložijo le formalna udeleženca, udeleženci, ki jim je bila udeležba že pravnomočno dopuščena in zakoniti udeleženec.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo prijavo udeležbe drugega udeleženca A. A. (I. točka izreka) in kot nedovoljen zavrglo ugovor navedenega drugega udeleženca zoper sklep o dovolitvi vknjižbe lastninske pravice (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo drugega udeleženca in navedeni sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper navedeni sklep sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije predlagatelj udeležbe v postopku. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

‒ Ali je denacionalizacijski upravičenec v smislu določila četrtega odstavka 132. člena ZZK-1

druga oseba, katere pravni interes utegne biti z vpisom prizadet, glede vpisa lastninske pravice na nepremičnini, ki je predmet denacionalizacijska postopka, za katero se primarno zahteva vračilo v naravi?

‒ Ali je pravilnost sklepa o dovolitvi, t.j. izpolnjevanje pogojev za dovolitev vpisa po določilu 148. člena ZZK-1, v zvezi z določilom 146. člena ZZK-1, lahko predmet presoje v ugovornem postopku le pod pogojem, da ugovor vloži upravičena oseba?

5. Drugi odstavek 120. člena ZZK-1 določa, da se v zemljiškoknjižnem postopku glede vprašanj, ki niso urejena s tem zakonom, uporabljajo splošne določbe Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1). Ta pa določa, da je zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

6. Predloga za dopustitev revizije ne more vložiti oseba, ki do pravnomočnosti nepravdnega postopka v njem ni bila udeležena (drugi odstavek 201. člena ZPP v zvezi s 37. in 42. členom ZNP-1 in drugim odstavkom 120. členom ZZK-1), ampak ga lahko vložijo le formalna udeleženca, udeleženci, ki jim je bila udeležba že pravnomočno dopuščena, in zakoniti udeleženec

. Takšnega pogoja drugi udeleženec ne izpolnjuje. Predlog drugega udeleženca tako ni dovoljen (drugi odstavek 374. člena ZPP), zato ga je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 377. člena zavrglo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1).

Glej M. Čujovič v: Komentar Zakona o nepravdnem postopku ZNP-1, Založba WD, 2022, str. 195 in sklep VSRS II DoR 384/2022.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37, 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 201, 201/2, 374, 374/2, 377

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 120, 120/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 419/2010, enako tudi II DoR 17/2013