VSRS Sklep I R 143/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - zapuščinski postopek - pogoji za združitev zadev v skupno obravnavanje - ugoditev predlogu

Okoliščine, da sta zakonca umrla v razmaku manj kot štiri mesece in v zapuščinskem postopku po pokojnem C. C. ni bila opravljena zapuščinska obravnava oziroma je bila ta preklicana prav zaradi smrti žene, da je po njeni smrti krog zakonitih dedičev v obeh zapuščinskih zadevah isti (iz smrtovnice izhaja, da bosta dedovala njuna sinova) in da se zapuščinski masi delno prekrivata (glede na vsebino smrtovnice v presečno množico sodi najmanj vikend), kažejo na to, da bi bila lahko združitev obeh zapuščinskih zadev smotrna in ekonomična. Nujna predpostavka zanjo je pristojnost istega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku zapuščinska zadeva po pokojni A. A.

2. Razpravljajoče sodišče je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti. V njem pojasnjuje, da je prejelo predlog zapustničinega sina B. B. za predodelitev zapuščinske zadeve po pokojni na Okrajno sodišče v Grosupljem. Dedič navaja, da je je ... 7. 2022 umrl zapustničin mož C. C., nazadnje stanujoč ..., in je pristojno sodišče Okrajno sodišče v Grosupljem že razpisalo zapuščinsko obravnavo, a jo je po sporočilu vabljenih o smrti vdove pokojnega C. C. preklicalo. Obenem sodeče sodišče vlaga še svoj predlog za prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti. V njem navaja, da je ... 11. 2022 umrla A. A., vdova in dedinja pokojnega C. C. in je treba pred zaključkom zapuščinskega postopka po pokojnem C. C. izvesti zapuščinski postopek po umrli A. A. ter ugotoviti njene dediče in njihove dedne deleže. Meni, da bi se lahko iz razloga ekonomičnosti in smotrnosti postopka zapuščinska po obeh umrlih obravnavala združeno, kar ni mogoče, če je različna pristojnost sodišča. Zato predlaga, da se pristojnost za odločanje v zapuščinskem postopku po umrli A. A. prenese na Okrajno sodišče v Grosupljem, kjer se bosta zapuščinska postopka po umrlih lahko obravnavala združeno.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Okoliščine, da sta zakonca umrla v razmaku manj kot štiri mesece in v zapuščinskem postopku po pokojnem C. C. ni bila opravljena zapuščinska obravnava oziroma je bila ta preklicana prav zaradi smrti žene, da je po njeni smrti krog zakonitih dedičev v obeh zapuščinskih zadevah isti (iz smrtovnice izhaja, da bosta dedovala njuna sinova) in da se zapuščinski masi delno prekrivata (glede na vsebino smrtovnice v presečno množico sodi najmanj vikend), kažejo na to, da bi bila lahko združitev obeh zapuščinskih zadev smotrna in ekonomična. Nujna predpostavka zanjo je pristojnost istega sodišča (prvi odstavek 300. člena ZPP v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju).

6. Po presoji Vrhovnega sodišča sta predloga za prenos pristojnosti kasnejše zapuščinske zadeve na Okrajno sodišče v Grosuplje utemeljena, zato jima je ugodilo in za odločanje v obravnavani zapuščinski zadevi določilo Okrajno sodišče v Grosupljem.

(1) Primerjaj sklepa Vrhovnega sodišča I R 45/2022 z dne 18. 5. 2022 in I R 48/2005 z dne 5. 5. 2005.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 300, 300/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.