VSRS Sklep II DoR 112/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Matej Čujovič (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prenehanje najemne pogodbe - izpraznitev in izročitev stanovanja - sklenitev pogodbe pod odložnim pogojem - soglasje stečajnega sodišča - začetek učinkovanja pogodbe - potek časa - nezakonita uporaba stanovanja - izselitev družinskega člana - pravica do izjave - zavrnitev predloga

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da se je toženec dolžan s svojo ženo, sinovoma in hčerko izseliti iz stanovanja v drugi in tretji etaži poslovno stanovanjskega objekta na naslovu ... in ji ga izročiti prostega oseb in osebnih stvari. Trdi, da stanovanje, katerega lastnica je, toženec in njegovi družinski člani uporabljajo brez pravnega naslova, saj je najemna pogodba, ki jo je s tožencem sklenila 25. 7. 2016 za obdobje enega leta, prenehala veljati z dnem 25. 7. 2017.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali se je z izdajo sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 26. 10. 2016, St .../2014, izpolnil pogoj za veljavnost najemne pogodbe, ki sta jo pravdni stranki sklenili 25. 7. 2016?

- Ali lahko stečajni upravitelj pridobi soglasje za posel upravljanja stečajne mase tudi po sklenitvi pogodbe, s katero je upravljal s stečajno maso?

- Ali je v primeru, ko najemna pogodba ni sklenjena, dolžnost osebe, ki uporablja stanovanje, izprazniti stanovanje oseb in stvari, dopustno utemeljiti na podlagi 95. člena SZ-1 oziroma prvega odstavka 113. člena SZ-1?

- Ali je bila družinskim članom, ki poleg toženca uporabljajo tujo nepremičnino, kršena pravica do poštenega obravnavanja iz 22. člena Ustave Republike Slovenije, ko se jim je s pravnomočno sodbo naložilo, da so skupaj s tožencem dolžni izprazniti nepremičnino, ne da bi sodelovali v pravdnem postopku oziroma bili vanj pritegnjeni?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 59, 59/2, 587

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 95, 98, 111, 1111/1, 112, 112/2, 113

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 322, 322/2, 322/4, 323, 323/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.