TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 467/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev lastninske pravice - priposestvovanje - dobra vera - pridobitev posesti dediča - zavrnitev predloga

1. Zapustnica (tožnikova mati) je leta 1996 napisala oporoko v korist tožnika, leta 1998 pa je napisala novo oporoko v korist tožencev, s katero je razveljavila prvo oporoko. Umrla je leta 2003. Tožnik razglašene oporoke iz leta 1998 ni priznal, zato ga je zapuščinsko sodišče napotilo na pravdo za ugotovitev njene neveljavnosti. V postopku ni bil uspešen. Tožnik je nato leta 2019 vložil tožbo, ki se obravnava v tem postopku, in sicer primarno za ugotovitev lastninske pravice zaradi dedovanja po oporoki iz leta 1996, podredno pa za ugotovitev lastninske pravice zaradi priposestvovanja nepremičnin, ki so bile predmet oporoke iz leta 1996. Tožnik trdi, da ima nepremičnine v dobroverni posesti od materine smrti na podlagi oporoke iz leta 1996, vse do vložitve tožbe leta 2019, kar je več kot 10 let.

2. Sodišče prve stopnje je zavrglo primarni tožbeni zahtevek, ker je bil zahtevek z enako vsebino že pravnomočno zavrnjen s sodbo istega sodišča, in zavrnilo podredni tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožnik na podlagi priposestvovanja postal lastnik nepremičnine parc. št. 297/2 k. o. ... do 1/4, ki je v zemljiški knjigi vpisana na ime prve toženke, in nepremičnine parc, št. 297/1 k. o. ... do 7/16, ki je v zemljiški knjigi vpisana na ime prve toženke, kot tudi na deležu, ki je v zemljiški knjigi vpisan na ime drugega toženca.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je sodišče v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo določila 28. in 29. člena Stvarnopravnega zakonika glede zaključka, da ni izkazana dobrovernost tožnika kot lastniškega posestnika nepremičnin, ki sta zajeti v podrednem tožbenem zahtevku?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 80/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-03

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE

predlog za dopustitev revizije - spor v zvezi s starševsko odgovornostjo - mednarodna pristojnost - zavrnitev predloga

1. Gre za vprašanje mednarodne pristojnosti - ali je pristojno slovensko ali italijansko sodišče? Sodišči sta kot pravni akt uporabili Uredbo Sveta EU 2019/1111 z dne 22. 6. 2019 o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (prenovitev), ki se uporablja od 1. 8. 2022 (105. člen Uredbe).

2. Sodišče prve stopnje je svojo pristojnost odklonilo in predlog zavrglo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo predlagateljevo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Predlagatelj v predlogu za dopustitev revizije predlaga dopustitev glede naslednjih vprašanj: 1. Ali je treba pojem "običajnega prebivališča" razlagati tako, da to prebivališče ustreza integraciji otroka v določeno okolje, med drugim pogojem bivanja in razlogom za bivanje na ozemlju države članice, razlogom za preselitev v državo članico, kjer se otrok sedaj nahaja, državljanstvu otroka, kraju in pogojem šolanja, znanju jezikov in socialnim vezem otroka? 2. Ali je potrebno umaknjen zahtevek za vrnitev otroka v Italijo šteti kot soglasje za preselitev v Slovenijo, ob tem, ko sodišče razloguje, da je ugovor matere šteti kot nestrinjanje?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba Sveta (EU) 2019/1111 z dne 25. junija 2019 o pristojnosti, priznavanju in izvrševanju odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (prenovitev) (2019) - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 246/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po vrhovnem sodišču - razglasitev pogrešanca za mrtvega - splošna krajevna pristojnost - izključna pristojnost slovenskega sodišča - lega nepremičnine

Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen ZMZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešana vpisana kot lastnica.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Republika Slovenija je pri Okrajnem sodišču v Tolminu vložila predlog za razglasitev pogrešane za mrtvo.

2. Okrajno sodišče v Tolminu je Vrhovnemu sodišču zadevo predložilo zaradi določitve krajevno pristojnega sodišča. Pojasnjuje, da je predlagateljica v predlogu kot zadnji znani naslov pogrešane navedla le naslov v Italiji, ki izhaja iz zemljiške knjige. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti datuma ter kraja rojstva pogrešane. Prav tako niso znani podatki o smrti pogrešane in njenih dedičih. Znano je le to, da je pogrešana v zemljiški knjigi vpisana kot lastnica nepremičnine v katastrski občini 2249 Volče.

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

4. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, proti kateri je vložen predlog (prvi in četrti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1)). Če so za odločanje pristojna sodišča Republike Slovenije, pa ni mogoče ugotoviti, katero sodišče je krajevno pristojno, določi krajevno pristojno sodišče Vrhovno sodišče (šesti odstavek 11. člena ZNP-1).

5. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešane. Je pa pogrešana vpisana v zemljiško knjigo kot lastnica nepremičnine v katastrski občini 2249 Volče.

6. Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešana vpisana kot lastnica.

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 2/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prisilna izselitev iz stanovanja - plačilo uporabnine - zavrnitev predloga

1. Tožnik je lastnik stanovanja. Kupil ga je na javni dražbi v izvršilnem postopku, ki je tekel zoper dolžnico (toženko v tem postopku). Dolžnica se v roku, ki ji je bil določen v izvršilnem naslovu (sklepu o izročitvi nepremičnine kupcu), ni izselila, zato je tožnik zoper njo predlagal izvršbo. Prisilno je bila izseljena 19. 5. 2016. Stanovanje je nezakonito brezplačno uporabljala od 25. 12. 2014 do prisilne izselitve 19. 5. 2016. Tožnik je zahteval od toženke, da mu plača uporabnino za stanovanje za to obdobje v znesku 11.783,33 EUR, upoštevaje uporabnino v višini 700 EUR mesečno. Potem ko je izvedenec ocenil višino najemnine za stanovanje na 360 EUR mesečno oziroma skupaj na 5.096 EUR, je tožnik skrčil zahtevek na 5.096 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožniku plača 5.096 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 22. 7. 2016 (od vložitve tožbe) dalje in mu povrne 1.096,70 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje ter toženki naložilo povrnitev stroškov pritožbenega postopka.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali je bila toženi stranki kršena pravica do izjave s tem, ko so bili zavrnjeni njeni dokazni predlogi v zvezi z ugotavljanjem dejanskega kupca stanovanja, lastništva garaže in obdobjem domnevno neupravičene uporabe? 2. Ali bi sodišče moralo presojati predmetno zadevo tudi v luči toženkinih navedb, da tožnik ni bil dejanski kupec nepremičnine in tako ni bil tisti, ki bi bil potencialno oškodovan? 3. Ali je pri presoji utemeljenosti zahtevka za uporabnino pomembno izključno lastništvo nepremičnine, kot je vpisano v zemljiški knjigi? 4. Ali bi sodišče moralo presojati predmetno zadevo tudi v luči toženkinih navedb glede povezanosti in lastništva obeh nepremičnin, stanovanja in garaže, posebej ob upoštevanju dejstva, da je tožnik sam zahteval uporabnino za stanovanje in garažo, čeprav slednje ni nikoli pridobil v last?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 59/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-07

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - laičen predlog za dopustitev revizije - opravljen pravniški državni izpit - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžnikov ugovor zoper sklep o izvršbi. Pritožbeno sodišče je zavrnilo dolžnikovo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (367č. in 377. člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 159/2023, enako tudi VSRS Sklep II DoR 144/2023, VSRS Sklep II DoR 92/2023

VSRS Sklep II DoR 557/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 577/2021, VSRS Sklep II DoR 36/2022, VSRS Sklep II DoR 607/2021, VSRS Sklep II DoR 54/2022, VSRS Sklep II DoR 547/2021, VSRS Sklep II DoR 584/2021, VSRS Sklep II DoR 81/2022, VSRS Sklep II DoR 58/2022, VSRS Sklep II DoR 625/2021, VSRS Sklep II DoR 486/2021, VSRS Sklep II DoR 120/2022, VSRS Sklep II DoR 60/2022, VSRS Sklep II DoR 82/2022, VSRS Sklep II DoR 575/2021, VSRS Sklep II DoR 601/2021, VSRS Sklep II DoR 511/2021, VSRS Sklep II DoR 195/2022, VSRS Sklep II DoR 181/2022, VSRS Sklep II DoR 196/2022, VSRS Sklep II DoR 114/2022, VSRS Sklep II DoR 214/2022, VSRS Sklep II DoR 262/2022, VSRS Sklep II DoR 264/2022, VSRS Sklep II DoR 244/2022, VSRS Sklep II DoR 350/2022, VSRS Sklep II DoR 108/2023, VSRS Sklep II DoR 158/2023, VSRS Sklep II DoR 228/2023, VSRS Sklep II DoR 262/2023, VSRS Sklep II DoR 81/2023, VSRS Sklep II DoR 209/2023
VSRS Sklep VIII DoR 244/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

dopuščena revizija - lastnost zavarovanca - ničnost pogodbe o zaposlitvi

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ugotovitev ničnosti pogodbe o zaposlitvi utemeljuje prenehanje lastnosti zavarovanca z učinkom za nazaj.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ugotovitev ničnosti pogodbe o zaposlitvi utemeljuje prenehanje lastnosti zavarovanca z učinkom za nazaj.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti odločb toženca z dne 24. 10. 2022 in 3. 3. 2022. Zavrnilo je tudi podredni tožbeni zahtevek za odpravo navedenih odločb ter za ugotovitev, da tožniku s 30. 9. 2021 preneha lastnost zavarovanca pokojninskega in invalidskega zavarovanja iz naslova delovnega razmerja pri delodajalcu A. za polni delovni čas 40 ur na teden. Odločilo je še, da tožnik krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika, izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje potrdilo ter odločilo, da tožnik krije svoje stroške pritožbe.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije zastavlja vprašanje, ali je pritožbeno sodišče uporabilo 80. člen Zakona o matični evidenci zavarovancev in uživalcev pravic iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja (ZMEPIZ-1; Ur. l. RS, št. 111/13 in naslednji) v nasprotju s 3. odst. 4. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2; Ur. l. RS, št. 96/12 in naslednji) in pravico do socialne varnosti iz 50. člena Ustave Republike Slovenije (URS; Ur. l. RS, št. 33/91 in naslednji), ko je štelo, da ugotovitev ničnosti pogodbe o zaposlitvi povzroči prenehanje lastnosti zavarovanca pokojninskega in invalidskega zavarovanja na podlagi delovnega razmerja z učinkom za nazaj, četudi delovno sodišče ni določilo datuma prenehanja delovnega razmerja in je bilo delovno razmerje dejansko realizirano.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, oblikovanega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo dopustilo.

Zakon o matični evidenci zavarovancev in uživalcev pravic iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja (2013) - ZMEPIZ-1  - člen 80, 80/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 86, 87

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 12/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za delegacijo pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - ugoditev predlogu

Dedinja po pokojni je zaposlena na okrožnem sodišču, katerega organizacijska enota je pristojno okrajno sodišče, poleg tega je sodišče relativno majhno, službena razmerja pa tesnejša. Te okoliščine je glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge".

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Velenju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Slovenj Gradcu poteka zapuščinski postopek, v zvezi s katerim so trije oporočni dediči podali predlog za določitev drugega pristojnega sodišča. V utemeljitev svojega predloga kot bistveno navajajo, da je zakonita dedinja po pokojni zaposlena na Okrožnem sodišču v Slovenj Gradcu, ki se je v postopek že vključila, saj je pristopila na narok.

2. Predlog za določitev drugega pristojnega sodišča je podalo tudi pristojno sodišče. Predsednica v utemeljitvi navaja, da drži podatek, da je dedinja zaposlena na Okrožnem sodišču, katerega organizacijska enota je pristojno sodišče, poleg tega pa je sodišče relativno majhno, službena razmerja pa tesnejša.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju, ZD) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je okoliščine, ki jih v predlogu navajajo dediči in predložitveno sodišče, glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge" iz 67. člena ZPP, kar utemeljuje prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Velenju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 5/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za delegacijo pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je za pričo v tej pravdni zadevi predlagana tožnikova teta, sicer nekdanja sodnica in vodja civilnega oddelka pristojnega višjega sodišča, da ni mogoče sestaviti senata, ki ne bi zajemal vsaj enega bivšega sodelavca, s katerimi še vedno ohranja stike, je mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge".

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Pred Višjim sodiščem v Kopru kot pristojnim sodiščem je tožnik vložil pritožbo ter predlagal prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Kot bistveno navaja, da je nečak A. A., ki je priča v tej zadevi in ki je bila sodnica Višjega sodišča v Kopru, vodja civilnega oddelka ter ima še vedno stike s svojimi nekdanjimi sodelavci, pri čemer je celotno karierno pot opravila na koprskem sodišču, zato ni mogoče sestaviti senata, ki ne bi zajemal vsaj enega bivšega sodelavca.

2. Toženka je na predlog odgovorila in predlagala zavrnitev.

3. Višja sodnica, ki ji je bila zadeva dodeljena kot sodnici poročevalki, je v predložitvenem potrdilu potrdila, da je bila A. A. sodnica in celo vodja civilnega oddelka, ko je sama pričela z delom na tem sodišču, ter da v obravnavani zadevi priča v postopku.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

6. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je okoliščine, ki jih v predlogu navaja tožnik, glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge" iz 67. člena ZPP, kar utemeljuje prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.