VSRS Sklep I R 8/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - vpisničarka - bližnji sorodnik - večje sodišče - zavrnitev predloga

Okrožno sodišče v Mariboru je eno od večjih sodišč v državi, kar pomeni, da je mogoče kadrovsko zagotoviti, da se z dela na zadevi izloči sporna oseba. ZPP v tretjem poglavju sicer ureja le izločitev sodnikov, strokovnih sodelavcev in sodnih zapisnikarjev, a Vrhovno sodišče ne vidi ovire, da razpravljajoča sodnica ne bi mogla izvesti ukrepov v duhu teh določb tudi v obravnavanem primeru. Zakaj bi bila zaradi dejstva, da je na sodišču zaposlena sporna sorodnica nasprotnega udeleženca, prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, nasprotni udeleženec in razpravljajoča sodnica ne utemeljita. Kot tehtni razlog navajata zgolj tveganje, da se njegova sorodnica seznani s spisom, kar pa ne zadostuje za postopanje v skladu s 67. členu ZPP.

1. Nasprotni udeleženec je pri Okrožnem sodišču v Mariboru vložil predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v postopku spremembe stikov z mladoletnim otrokom. V predlogu navaja, da je na vložišču oddelka za družinsko sodstvo zaposlena sorodnica, za katero ne želi, da se seznani s podatki o zadevi. Predlog je bil nato posredovan v izjavo predlagateljici, ki pa se nanj v sodno določenem roku ni odzvala.

2. Razpravljajoča sodnica se predlogu pridružuje in pojasnjuje, da je toženčeva sorodnica, ki je bila pred dobrim letom nekaj časa tudi njena sodna zapisnikarica, vpisničarka na oddelku za družinsko sodstvo. O navedenem je na prvem naroku obvestila oba udeleženca, ki tedaj nista podala pripomb, po prejetem predlogu pa se zaradi občutljivosti podatkov, ki se nahajajo v sodnem spisu, strinja z določitvijo drugega stvarno pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP).

5. Glavna bojazen nasprotnega udeleženca je, da bi se sorodnica seznanila s podatki o zadevi. Pojasnil je, da je šele po koncu prvega naroka ugotovil, da se v nadaljevanju sojenja na tem sodišču ne more zagotoviti in popolnoma odpraviti možnosti, da bi sorodnica sama pridobila podatke o zadevi, oziroma bi ji slednje posredovale njene sodelavke.

6. Okrožno sodišče v Mariboru je eno od večjih sodišč v državi, kar pomeni, da je mogoče kadrovsko zagotoviti, da se z dela na zadevi izloči sporna oseba. ZPP v tretjem poglavju sicer ureja le izločitev sodnikov, strokovnih sodelavcev in sodnih zapisnikarjev, a Vrhovno sodišče ne vidi ovire, da razpravljajoča sodnica ne bi mogla izvesti ukrepov v duhu teh določb tudi v obravnavanem primeru. Zakaj bi bila zaradi dejstva, da je na sodišču zaposlena sporna sorodnica nasprotnega udeleženca, prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, nasprotni udeleženec in razpravljajoča sodnica ne utemeljita. Kot tehtni razlog navajata zgolj tveganje, da se njegova sorodnica seznani s spisom, kar pa ne zadostuje za postopanje v skladu s 67. členu ZPP.

7. Vrhovno sodišče zato predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ni ugodilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.