TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep X DoR 380/2022-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-07

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Andrej Kmecl

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - predlog za postavitev predhodnega vprašanja sodišču evropske unije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - obrazloženost sklepa - razlaga prava EU - predlog za predhodno odločanje SEU

Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe o razlagi tretjega odstavka 267. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ureditvijo postopka odločanja o dopustitvi revizije v Zakonu o pravdnem postopku ter o razlagi 47. člena Listine Evropske unije o temeljnih pravicah glede zahteve po obrazloženosti sodnih odločb v zvezi z zavrnitvijo predloga za dopustitev revizije, ki vsebuje predlog stranke za postavitev predhodnega vprašanja na Sodišče Evropske unije.

I. Zadevi, ki se pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije vodita kot X DoR 380/2022 in X DoR 381/2022, se združita v skupno obravnavanje in odločanje ter se zadeva naprej vodi kot X DoR 380/2022.

I. Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe o razlagi tretjega odstavka 267. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ureditvijo postopka odločanja o dopustitvi revizije v Zakonu o pravdnem postopku ter o razlagi 47. člena Listine Evropske unije o temeljnih pravicah glede zahteve po obrazloženosti sodnih odločb v zvezi z zavrnitvijo predloga za dopustitev revizije, ki vsebuje predlog stranke za postavitev predhodnega vprašanja na Sodišče Evropske unije.

II. Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

1. Glede na to, da se v zadevah X DoR 380/2022 in X DoR 381/2022 predlaga dopustitev revizije zoper sodbi, ki sta bili izdani na isti pravni podlagi in ob bistveno enakem dejanskem stanju, da sta v obeh zadevah stranki spora isti ter da sta v predlogih za dopustitev revizije postavljeni enaki vprašanji, je Vrhovno sodišče postopka za dopustitev revizije na podlagi prvega odstavka 42. člena ZUS-1 združilo v skupno obravnavanje in odločanje ter določilo, da se zadeva naprej vodi kot X DoR 380/2022.

2. Med postopkom odločanja o predlogu za dopustitev revizije tožeče stranke je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je odločitev odvisna od predhodne rešitve vprašanja glede razlage prava Evropske unije. Ker zoper odločitev Vrhovnega sodišča o predlogu za dopustitev revizije v upravnem sporu stranke ne morejo vložiti rednega ali izrednega pravnega sredstva, je pred odločitvijo v tem sporu treba zaprositi Sodišče Evropske unije za razlago določb Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

3. Zaradi navedenega je Vrhovno sodišče na podlagi drugega in tretjega odstavka 113. a člena Zakona o sodiščih predhodno vprašanje odstopilo v odločanje Sodišču Evropske unije ter postopek prekinilo do odločitve tega sodišča.

Pogodba o delovanju  Evropske unije (PDEU) - člen 267

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (2010) - člen 47

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 75/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GRADBENIŠTVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - gradbena pogodba - delna neizpolnitev pogodbe - zahtevek na vračilo kupnine - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je tožbeni zahtevek tožnikov za vračilo kupnine zaradi delne neizpolnitve gradbene pogodbe, skupno v višini 101.972,25 EUR, po podlagi utemeljen.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

- Ali je bilo s strani sodišča prve in druge stopnje kršeno materialno pravo s tem, ko sta tolmačili sklicevanje na projektno dokumentacijo, gradbeno dovoljenje in prodajni katalog v gradbeni pogodbi (ki sicer kot predmet pogodbe jasno definira gradnjo določene gradbe na določenem zemljišču), na način, da je s tem izvajalec z gradbeno pogodbo prevzel tudi obveznost izvedbe vseh drugih del po projektni dokumentaciji, enotnem gradbenem dovoljenju in prodajnem katalogu, ki zajemajo tudi izvedbo drugih gradb na drugih zemljiščih?

­- Ali je pravilen materialnopravni zaključek Višjega sodišča, da je delen odstop od gradbene pogodbe dopusten iz razloga, ker je možen tudi popolni odstop od gradbene pogodbe, kajti več vsebuje tudi manj?

- Ali je dopusten odstop od neizpolnjenega dela gradbene pogodbe z učinkom ex nunc, s katero je bila dogovorjena izgradnja stanovanjske hiše na ključ, pri čemer neizpolnjeni del ni predstavljal posamezne faze gradnje stanovanjske hiše ter cena za neizpolnjeni del v gradbeni pogodbi ni bila posebej definirana?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločilo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 87/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - vrnitev v zapuščino - upravljanje in razpolaganje z dediščino - zamudne obresti - zavrnitev predloga

1. Obravnavani spor izvira iz zapuščinskega postopka po pokojnem A. A. (umrlem ... 2017), v katerem sta bili tožnici napoteni na pravdo z zahtevkom, da v zapuščino pokojnega sodi polovica denarnih sredstev, vezanih na podlagi pogodb o vezavi depozita. Po tožbenih trditvah navedena denarna sredstva predstavljajo skupno premoženje prve tožnice in pokojnega A. A. (njune prihranke), zato morajo (po primarnem tožbenem zahtevku) toženci oziroma (po podrednem tožbenem zahtevku) le prva toženka - sklenitelji pogodb o vezavi depozita vrniti v zapuščino 96.161,95 EUR in plačati prvi tožnici 96.161,95 EUR. Toženci so vtoževani obveznosti nasprotovali z ugovorom, da so jim bila sporna denarna sredstva podarjena.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenim zahtevkom zoper prvo toženko (in zavrnilo tožbene zahtevke zoper ostale tožence).

3. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi prvo toženke in spremenilo 2. točko izreka tako, da zakonske zamudne obresti od zneska 96.161,95 EUR tečejo od 23. 1. 2019 dalje do plačila. V preostalem je pritožbo zavrnilo. Odločilo je tudi o stroških postopka.

4. Zoper to sodbo prva toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

1. Ali po 4. odst. 784. člena obligacijskega zakonika tečejo zakonite zamudne obresti od poziva enega od več dedičev, da mora drug dedič nakazati denarna sredstva na račun, ki ga določi prvi dedič?

2. Ali lahko po 145. členu zakona o dedovanju izjave ali zahteve glede upravljanja dediščine podaja samo en dedič ali le vsi dediči skupaj?

3. Ali se lahko tožeči stranki odmerijo stroški odgovora na pritožbo v času, ko velja procesna odločitev, da bo o stroških sodišče prve stopnje odločilo posebej?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 784, 784/4

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 145

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 499/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - sprememba prvostopne sodbe po sodišču druge stopnje - pritožbena obravnava - zavrnitev predloga

1. Tožnik je od toženke zahteval plačilo odškodnine v vrednosti najemnin, ki bi jih toženka morala poravnati, v kolikor najemne pogodbe ne bi neupravičeno predčasno odpovedala. Po delnem umiku je zahtevan znesek znašal skupno 38.213,72 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek tožnika zavrnilo in mu naložilo plačilo stroškov pravdnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje je z vmesno sodbo pritožbi tožnika ugodilo in prvostopenjsko sodbo spremenilo tako, da je odločilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen, glede višine tožbenega zahtevka pa je izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v ponovno sojenje. Odločitev o stroških pritožbenega postopka je pridržalo za končno odločbo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve pravil pravdnega postopka. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

- Ali so bili v konkretnem primeru izpolnjeni pogoji za spremembo odločitve sodišča prve stopnje, s strani višjega sodišča, na podlagi ugotovljenega diametralno drugačnega dejanskega stanja, pri čemer je višje sodišče svojo razlago oprlo na drugačno materialnopravno podlago kot sodišče prve stopnje?

- Ali je višje sodišče s tem, ko je na pritožbeni obravnavi izvedlo le nekatere (ne pa vseh) izmed pravno pomembnih dokazov in sprejelo diametralno drugačno odločitev od sodišča prve stopnje (spremenilo dejansko stanje), kršilo načelo ustnosti in neposrednosti ter načelo kontradiktornosti pri izvedbi dokazov ter je toženi stranki odreklo pravico do pritožbe?

- Ali je višje sodišče s tem, ko je na pritožbeni obravnavi izvedlo le nekatere (ne pa vseh) izmed pravno pomembnih dokazov, pri čemer je navedene dokaze ocenilo diametralno drugače kot sodišče prve stopnje in dokazna ocena višjega sodišča ni bila vestna, skrbna, razumna, dosledna ter analitično-sintetična ter so dejanske ugotovitve višjega sodišča tako očitno napačne, da bi bila lahko podana kršitev sodniške samovolje oziroma arbitrarnosti, kršilo načelo proste presoje dokazov?

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločilo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 124/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - dvom v pravilnost izvedenskega mnenja - dvom v nepristanskost - predlog za postavitev novega izvedenca - zavrnitev dokaznega predloga za postavitev novega izvedenca - zavrnitev predloga

1. Tožnik od toženke – zavarovalnice stranske udeleženke zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu (med drugim) nastala zaradi dejstva, da ga kljub urgentnem stanju niso sprejeli v bolnišnico preko čakalne vrste in mu nato rane niso pravilno zašili, kar je pripeljalo do bakterijske okužbe. Sodišče je na podlagi izvedenskega mnenja izvedenca kirurške stroke ugotovilo, da pri obravnavi tožnika ni prišlo do strokovne napake.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožniku plačati 315.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 10. 2018. Odločilo je, da mora tožnik v 15 dneh toženki povrniti 467,83 EUR, stranski intervenientki pa 9.468,93 EUR stroškov pravdnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo le v stroškovnem delu (III. točka izreka) in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se znesek 9.468,93 EUR nadomesti z zneskom 8.766,58 EUR. Sicer je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali sta sodišči prve in druge stopnje zagrešili bistveno kršitev določb pravdnega postopka po prvem odstavku 339. člena v zvezi s prvim odstavkom 245. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ko v danem primeru nista dopustili pritegnitev drugega izvedenca medicinske stroke iz tujine zaradi ugotovitve zdravniške napake.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 245, 245/1, 254, 254/3, 339, 339/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 22/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - izbrisna tožba - neprava (zavrnilna) zamudna sodba - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek: - za ugotovitev ničnosti kupoprodajne pogodbe za nepremičnino z ID znakom parcela ..., ki sta jo 26. 2. 2007 sklenila tožnik in A. A., in da je brez pravnega učinka vknjižba lastninske pravice pri tej nepremičnini v korist kupca A. A.; - za ugotovitev ničnosti kupoprodajne pogodbe za isto nepremičnino, ki sta jo 1. 10. 2010 sklenila A. A. in toženka, in da je brez pravnega učinka vknjižba lastninske pravice pri tej nepremičnini v korist toženke; - in da se izbriše lastninska pravica, vknjižena v korist toženke in se vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje tako, da se pri sporni nepremičnini znova vknjiži lastninska pravica v korist tožnika do 1/1.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo zamudno sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije poudarja, da v obravnavanem primeru prodajni pogodbi nista bili sklenjeni, saj je šlo za simulirana posla, ki sta imela namen v zavarovanju denarnih terjatev iz naslova posojil, in da je zato sklicevanje sodišča prve stopnje na zadevo VS RS II Ips 309/2015 (kjer je bila dejansko sklenjena pogodba) neprimerno. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je treba izbrisno tožbo vložiti tudi proti prej vpisanemu lastniku, čeprav slednji niti pravdni stranki nimajo ne dejanskega ne pravnega interesa, da bi bil prej vpisani lastnik pravdna stranka v postopku v zvezi z izbrisno tožbo.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 96/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

pritožba zoper drugostopenjsko odločbo - predlog za dopustitev revizije - laični predlog - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagatelj svojo vlogo tudi poslal.

1. Dolžnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je laično poimenoval „Pritožba (v skladu s 127. členom Ustave) zoper sklep opr. št. VL 55669/2022 (verjetno pravilno: II Ip 1607/2022) Višjega sodišča v Ljubljani z dne 5. 1. 2023“. Vrhovno sodišče ga je pozvalo, naj se opredeli, ali je njegovo vlogo treba obravnavati kot predlog za dopustitev revizije. Na to se je predlagatelj odzval, da je njegovo vlogo treba obravnavati kot pritožbo po 127. členu Ustave, ki določa, da Vrhovno sodišče odloča o rednih in izrednih pravnih sredstvih.

3. Pravni red ne predvideva rednega pravnega sredstva zoper odločbe pritožbenih sodišč, kar Višje sodišče v Ljubljani je. Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so tako mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagatelj svojo vlogo tudi poslal.

4. Vlogo je torej treba obravnavati po pravilih o revizijskem postopku in torej kot predlog za dopustitev revizije, saj drugega procesnega okvira preprosto ni. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 545/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povračilo škode - padec med hojo - protipravno ravnanje - odškodninska odgovornost zaradi opustitve vzdrževanja poti - neravna tla običajne pohodne površine - štrleča ročka na pokrovu jaška (ob robu pohodne poti) - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da sta prva in druga toženka dolžni tožnici nerazdelno plačati 10.760,65 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije ne sprejema zaključka sodišč prve in druge stopnje, da ni podana protipravnost ravnanja druge toženke. Meni, da štrleča ročka na pokrovu jaška (ob robu pohodne poti) ne ustreza standardu normalne pohodne površine, in da jo je treba kot peško obravnavati blažje kot povprečnega pešca, ker je spremljala duševno prizadeto osebo po poti, ki je ni poznala in je del medicinskega kompleksa. Opozarja na zadevo VS RS II Ips 85/2013 ter zadevi VSL II Cp 2765/2014 in VSC Cp 86/2019. Zatrjuje tudi kršitve 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 22. in 23. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) pravilne materialnopravne presoje ravnanja druge toženke, in sicer ali je druga toženka v okoliščinah konkretne zadeve opustila skrbnost dolžnega ravnanja zagotavljanja normalne pohodne površine; (2) ali je pravni standard zagotavljanja normalne pohodne površine strožji v primeru, ko gre za površine, ki se nahajajo na območju, kjer se izvaja zdraviliška dejavnost; (3) ali pešec, ki pri hoji spremlja gibalno ovirano osebo in se giblje na zdraviliškem območju po poti, ki je ne pozna in je nanjo bil napoten s strani zdraviliškega osebja, ustreza standardu povprečnega pešca oziroma ali mora ravnati z isto ali nižjo stopnjo skrbnosti pri hoji kot povprečen pešec; in (4) ali je pokrov jaška namenjen hoji in ali mora biti v tem primeru prost ovire v obliki štrleče kovinske ročke, da ustreza standardu normalne pohodne površine.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo z večino glasov, sodnik Čujovič je glasoval za ugoditev predlogu (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.