VSRS Sklep VIII DoR 226/2022-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-31

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Marjana Lubinič

poligraf - pravno priznana škoda - denarna odškodnina zaradi kršitve osebnostne pravice

- ali izvedba poligrafskega testiranja delavca pri delodajalcu, kljub vnaprejšnji pisni privolitvi delavca, pomeni protipravno ravnanje oziroma nesorazmeren poseg v osebnostne pravice delavca;

- ali delavcu že zaradi psihičnega nelagodja ob izvedbi poligrafskega testiranja pripada

– ali izvedba poligrafskega testiranja delavca pri delodajalcu, kljub vnaprejšnji pisni privolitvi delavca, pomeni protipravno ravnanje oziroma nesorazmeren poseg v osebnostne pravice delavca;

– ali delavcu že zaradi psihičnega nelagodja ob izvedbi poligrafskega testiranja pripada odškodnina; in če, v kakšni višini.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da je dolžna prvi in drugi tožnici plačati vsaki po 2.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 2. 2021 do plačila, višji zahtevek iz naslova odškodnine pa je zavrnilo. Zavrnilo je tudi zahtevek glede zagotovitve primernega plačila, razlike v plači in zahtevek za odpravo vseh kršitev šikaniranja (trpinčenja) nad tožnicama.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnic, razveljavilo zavrnilni del sodbe ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje, pritožbo toženke pa je zavrnilo in potrdilo ugodilni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije izpostavlja vprašanje pravilne odmere odškodnine, glede temelja odškodninske odgovornosti pa navaja še vprašanja:

– ali izvedba poligrafskega testiranja delavca pri delodajalcu, kljub vnaprejšnji informirani pisni privolitvi delavca, sama po sebi pomeni protipravno ravnanje delodajalca in nedovoljen, nedopusten, prekomeren, nesorazmeren poseg v osebnostne pravice, integriteto in osebno dostojanstvo delavca, in se poligrafskega testiranja delavca pri delodajalcu, kljub soglasju delavca, ne sme uporabljati;

– ali kratkotrajno duševno stanje ''prizadetosti'' ali ''psihičnega nelagodja'' izpolnjuje pogoj obstoja pravno priznane škode v zvezi z odškodninsko odgovornostjo delodajalca zaradi posega v osebnostne pravice delavca;

– ali je privolitev delavca k izvedbi poligrafskega testiranja oziroma k posegu v osebnostne pravice že zaradi splošnega razmerja pod/nadrejenosti med delodajalcem in delavcem, v vsakem primeru neveljavna.

5. Po prvem odstavku 367.a člena ZPP sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: - če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, ali - če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali - če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je v skladu s citirano določbo revizijo dopustilo glede vprašanj, kot jih je oblikovalo v izreku tega sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/1

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 46

Zakon o nalogah in pooblastilih policije (2013) - ZNPPol  - člen 33

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.