TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 160/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - zaznamba izvršbe - zaznamba hipoteke - formalne predpostavke za vpis - zavrnitev predloga

1. Sodišče je na podlagi sklepa o izvršbi Okrajnega sodišča v Mariboru I 230/2022 z dne 18. 3. 2022 dovolilo zaznambo izvršbe v korist A. d. d., z začetkom učinkovanja 29. 12. 2020.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor udeleženke zoper sklep s katerim je sodišče dovolilo zaznambo izvršbe pri že vknjiženi hipoteki.

3. Pritožbeno sodišče je ta sklep potrdilo in izpostavilo, da gre za strogo formalni postopek (124. člen Zakona o zemljiški knjigi, v nadaljevanju ZZK-1

), znotraj katerega se preverjajo le formalne predpostavke za vpis (96. člen ZZK-1). Materialnih pogojev za vpis se ne preverja.

4. V zvezi s sklepom sodišča udeleženka vlaga predlog za dopustitev revizije predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

◦ Ali sta Višje sodišče v Kopru in Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici ravnali pravilno in zakonito, ko sta vpis zaznambe izvršbe, opr. št. I 230/2022, pravnomočno dovolili zgolj na podlagi presoje izpolnitve formalnih pogojev za vpis zaznambe izvršbe po prvem odstavku 86. člena ZZK-1, to je na podlagi obvestila izvršilnega sodišča in sklepa o izvršbi ?

◦ Ali sta Višje sodišče v Kopru in Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici s tem, ko sta vpis zaznambe izvršbe dovolili zgolj na podlagi formalnega preizkusa pogojev iz prvega odstavka 86. člena ZZK-1 zagrešili zmotno uporabo materialnega prava, to je neuporabo določbe 124. člena ZZK-1?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 58/03 s spremembami in dopolnitvami.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 86, 86/1, 124

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 131/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - objektivna odškodninska odgovornost - nevarna dejavnost - rudarstvo - domneva vzročnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik se je telesno poškodoval v delovni nezgodi kot delavec zavarovanca toženke. Do poškodbe je prišlo v premogovniški jami, 450 m pod nivojem zemeljske površine. Skupaj s sodelavcem je nesel breme – lok TH29 (dolžina 2,6 m, teža 75,4 kg), ki ga je držal z desno roko na sprednjem koncu in ob tem utrpel parcialno rupturo distalne tetive bicepsa s tankim plaščem hematoma. Zoper toženko uveljavlja odškodnino na podlagi pravil o objektivni odškodninski odgovornosti – delo v rudniku v konkretnih okoliščinah naj bi predstavljalo nevarno dejavnost. Do poškodbe naj bi prišlo v utesnjeni, prašni in temni premogovniški jami, kjer je slaba vidljivost in kjer so prisotni hudi pritiski, ki imajo posledice na material in osebe, ki se nahajajo v tem okolju, prav tako pa tla niso bila ravna, ampak vseskozi rahlo valovita.

2. Sodišče prve stopnje je tožnikov tožbeni zahtevek za plačilo 9.240,50 EUR zavrnilo in mu naložilo plačilo pravdnih stroškov.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali je delo v rudniku nevarno že samo po sebi ali morajo za ugotovitev objektivne odškodninske odgovornosti biti izpolnjene posebne okoliščine, zaradi katerih bi za rudarja običajna tvegana dejavnost postala nevarna?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/2, 149

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 150/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje zakoncev - ugotovitev obsega in deležev na skupnem premoženju - povrnitev vlaganj - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za povračilo vlaganj (I. točka izreka), ugodilo pa je podrednemu tožbenemu zahtevku za ugotovitev, da v skupno premoženje pravdnih strank spada nepremičnina parc. št. 692, k. o. ..., in da je delež pravdnih strank na njej od vsakega do ½ (II. točka izreka), ter da je tožnik v takem deležu solastnik navedene nepremičnine, kar je toženka dolžna priznati (III. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je (v drugem sojenju) toženkini pritožbi delno ugodilo in razveljavilo III. točko izreka sodbe sodišča prve stopnje ter v tem delu tožbo zavrglo. V ostalem izpodbijanem in nerazveljavljenem delu je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega in revizijskega postopka.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije ne sprejema zaključka sodišča druge stopnje, da je bilo sporno zemljišče, na katerem sta z bivšim zakoncem zgradila stanovanjsko hišo, podarjeno obema in mu očita kršitev 8. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zatrjuje tudi kršitvi iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP zaradi površne in pomanjkljive dokazne ocene, ko je imelo različne kriterije za presojo dokazov obeh strank oziroma se do dokazov s strani toženke sploh ni opredelilo, kot tudi ne do spreminjanja izpovedbe tožnika; (2) ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko sodbe sodišča prve stopnje ni preizkusilo v smeri pritožbenih navajanj oziroma samo opravilo presoje spornih dejstev in sodbe zaradi tega ni mogoče preizkusiti; in (3) ali uporaba več neveljavnih zakonskih predpisov v utemeljitev oziroma obrazložitev zaključkov sodišča lahko prestane zakonsko presojo višjega oziroma vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 102/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-05

dr. Ana Božič Penko (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakonec/izvenzakonski partner sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je toženec zakonec sodnice pristojnega sodišča, ki je s štirimi sodnicami tudi manjše sodišče, utemeljuje prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Vrhniki je v teku pravdni postopek zaradi plačila 1.830,00 EUR s pripadki.

2. Okrajno sodišče na Vrhniki je Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tožnika z dne 21. 3. 2023 za določitev drugega pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. V predlogu tožnik navaja, da je toženec zakonec A. A., ene od treh sodnic Okrajnega sodišča na Vrhniki. Glede na majhen kolektiv Okrajnega sodišča na Vrhniki meni, da je podan upravičen dvom o nepristranskosti katerekoli sodnice tega sodišča in s tem dvom o zagotavljanju videza nepristranskosti sojenja.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

5. Okoliščina, da je toženec zakonec sodnice pristojnega sodišča, ki je s štirimi sodnicami tudi manjše sodišče, utemeljuje prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani, ki je obema strankama najbližje drugo stvarno pristojno sodišče.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS I R 85/2019 z dne 17. 6. 2019, I R 37/2019 z dne 28. 3. 2019, I R 36/2019 z dne 28. 3. 2019, I R 121/2014 z dne 13. 11. 2014 in I R 49/2014 z dne 29. 5. 2014.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 75/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - nezadovoljstvo stranke z delom sodnika - zavrnitev predloga

Navedbe glede nepristranskosti, ki se nanašajo na konkretno okrajno sodnico, bo za to pristojen organ okrajnega sodišča presojal v okviru odločanja o predlogu za njeno izločitev. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnega sodnika pa so praviloma namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve. Temu ni namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih, ko so podane okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

1. Tožnika sta na Okrajno sodišče na Ptuju vložila tožbo zaradi plačila odškodnine in prenehanja kršitve osebnostnih pravic.

2. Tožene stranke so tekom postopka podale predlog za delegacijo pristojnosti. Navedle so, da sumijo, da je razpravljajoča sodnica pristranska in prijateljuje s tožniki. Ne pusti jim do besede, ne dovoli jim postavljanja vprašanj, izjavila je, da njihovih prič ne bo zaslišala. Čeprav imajo odvetnika, menijo, da imajo pravico postaviti vprašanja. Želijo, da se jim dodeli nov sodnik, v nasprotnem primeru pa, da se zadeva prestavi na drugo sodno okrožje, kjer naj se sojenje ponovno začne.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča.

5. Okoliščin, ki jih navajajo predlagatelji, ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ v smislu 67. člena ZPP. Navedbe glede nepristranskosti, ki se nanašajo na konkretno okrajno sodnico, bo za to pristojen organ okrajnega sodišča presojal v okviru odločanja o predlogu za njeno izločitev. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnega sodnika pa so praviloma namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve. Temu ni namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih, ko so podane okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

6. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 25/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 24/2019
VSRS Sklep I R 67/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - zaposlitev bližnjega sorodnika pravdne stranke na pristojnem sodišču - varnostnik - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev stranke ali njenega sorodnika oziroma zakonca na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek, ko gre za manjše sodišče. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Trebnjem.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trebnjem.

1. Okrajno sodišče v Grosupljem, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej pravdni zadevi, je predlagalo Vrhovnemu sodišču delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo z navedbo, da v obravnavani zadevi kot tožnica nastopa mama edinega varnostnika na tem sodišču. Slednji živi v istem gospodinjstvu in na istem naslovu kot tožnica, spor pa poteka med tožnico in toženko – njeno sosedo v zvezi z nepremičnino, kjer tožnica in njen sin stalno prebivata. Ker gre za majhno sodišče, kjer se vsi zaposleni med seboj redno srečujejo, meni, da bi navedene okoliščine utegnile povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, tako v očeh strank postopka, kot očeh javnosti.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoje vesti.

4. Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev stranke ali njenega sorodnika oziroma zakonca na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek, ko gre za manjše sodišče.

Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Trebnjem.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča RS I R 110/2022 z dne 18. 8. 2022, I R 73/2022 z dne 15. 6. 2022 in mnoge druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 88/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Navedbe predlagatelja, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njegovo nestrinjanje z odločitvami sodišč na vseh stopnjah. Te trditve pa same po sebi po mnenju Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča.

1. V tej pravdni zadevi je tožnik poleg pritožbe zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 414/2021 z dne 6. 4. 2023, vložil še predlog za delegacijo pristojnosti na drugo višje sodišče. Tožnik (predlagatelj) predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost Višjega sodišča v Ljubljani. Trdi, da je s strani sodišč podvržen dolgoletnemu mučenju in nečloveškem ravnanju, da doživlja ekonomsko in psihično nasilje, da sodišča ne upoštevajo njegove pravdne nesposobnosti in predlaga, da sodišče vpogleda v vse dosedanje odločitve, kjer so te kršitve jasno vidne.

2. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Okoliščin, ki jih predlagatelj navaja, ni mogoče subsumirati pod standard „drugega tehtnega razloga“. Navedbe predlagatelja, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njegovo nestrinjanje z odločitvami sodišč na vseh stopnjah. Te trditve pa same po sebi po mnenju Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča.

Nezadovoljna stranka ima v takih primerih na razpolago izrecno predvidene druge procesnopravne možnosti. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega ravnanja in odločanja posamičnih sodnikov oz. sodišč so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniško odločitev, ki zato ne morejo hkrati pomeniti tudi tehtnega razloga za delegacijo pristojnosti v pomenu navedene zakonske določbe. Vrhovno sodišče je iz navedenih razlogov zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Glej tudi sklep VSRS I R 90/2022 z dne 20. 7. 2022, kjer je predlog vložila ista stranka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 123/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - strojepiska - ugoditev predlogu

Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu sicer ne sodi v množico najmanjših sodišč v državi. Gre za srednje veliko sodišče. Ob dodatni okoliščini, da je toženka ne le strojepiska na tem sodišču, marveč da deluje prav na civilno pravnem oddelku tega sodišča, je po presoji Vrhovnega sodišča izpolnjen pogoj za prenos pristojnosti zaradi zagotavljanja videza nepristranskosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Velenju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Slovenj Gradcu je v teku pravdna zadeva P 45/2023.

2. To sodišče je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V njem pojasnjuje, da je toženka A. A. zaposlena na tem sodišču in sicer kot strojepiska v civilni strojepisnici. K temu dodaja, da gre za manjše sodišče z manjšim številom sodnikov in sodnega osebja. Zaradi tega je sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem intenzivnejše in bolj povezano.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi najpogosteje napolnjujejo okoliščine, ki bi pri zunanjem opazovalcu lahko vzbudile dvom glede nepristranskosti tega sodišča. Takšne okoliščine so običajno takšna personalna povezava med stranko in sodniki sodišča, ki krni videz nepristranskosti. Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu zatrjuje obstoj takšne okoliščine.

6. Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu sicer ne sodi v množico najmanjših sodišč v državi. Gre za srednje veliko sodišče. Ob dodatni okoliščini, da je toženka ne le strojepiska na tem sodišču, marveč da deluje prav na civilno pravnem oddelku tega sodišča, je po presoji Vrhovnega sodišča izpolnjen pogoj za prenos pristojnosti zaradi zagotavljanja videza nepristranskosti. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče. Določilo je najbližje okrajno sodišče, to je Okrajno sodišče v Velenju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.