TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 12/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - dvom v nepristranskost sojenja - kazenska ovadba - zavrnitev predloga

Sodnici, ki odločata o izvršilnih zadevah, sta vložili kazensko ovadbo zoper dolžnika.

Zaradi vložene kazenske ovadbe je lahko sicer podan dvom v njuno tako imenovano subjektivno nepristranskost, kar je lahko le razlog za izločitev (6. točka 70. člena ZPP) oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za tako imenovano nujno delegacijo (66. člen ZPP). Zato ta ne more biti hkrati še „drug tehten razlog“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP.

1. Okrajno sodišče v Piranu je podalo predlog, da se na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) krajevna pristojnost za odločanje v zadevi prenese na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da sta obe sodnici, ki odločata o izvršilnih zadevah, vložili kazensko ovadbo

zoper dolžnika. Ker vloženi kazenski ovadbi lahko vzbujata dvom v objektivno nepristranskost obeh sodnic Okrajnega sodišča v Piranu, ki odločata v izvršilnih zadevah, bi bilo s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče dolžniku omogočeno, da v njegovih zadevah odloča sodišče, ki je v njegovi percepciji nepristransko.

3. Delegacija pristojnosti je pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti (celega) sodišča.

4. Okrajno sodišče utemeljuje svoj predlog na podlagi dejstva, da sta (edini) sodnici na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v Piranu podali kazensko ovadbo zoper dolžnika konkretne izvršilne zadeve. S to navedbo je lahko sicer podan dvom v njuno tako imenovano subjektivno nepristranskost, kar je lahko le razlog za izločitev (6. točka 70. člena ZPP) oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za tako imenovano nujno delegacijo (66. člen ZPP). Zato ta ne more biti hkrati še „drug tehten razlog“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Sodnici trdita, da je dolžnik na razgovoru neformalne narave začel obema groziti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 505/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - USTAVNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - tožba za ugotovitev nedopustnosti izvršbe na nepremičnino - pravnoposlovna pridobitev lastninske pravice - lastninska pravica v pričakovanju - vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo - prisilna hipoteka - obstoj veljavnega razpolagalnega posla pred pridobitvijo hipoteke v izvršilnem postopku z zaznambo sklepa o izvršbi v zemljiški knjigi - načelo zaupanja v podatke zemljiške knjige - dobra vera - zloraba pravic - zavrnitev predloga

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj ugotovi, da izvršba na nepremičnino ID znak: del stavbe ..., ki v naravi predstavlja stanovanje v velikosti 51,40 m² na naslovu ..., ni dopustna.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je vprašanje poštenosti oziroma nepoštenosti tožeče stranke v postopku za ugotovitev nedopustnosti izvršbe pravno relevantno pri odločanju o tem, ali ima nevpisana lastninska pravica prednost pred neposlovno pridobljeno zastavno pravico?

- Ali je v postopku za ugotovitev nedopustnosti izvršbe pravno relevantno vprašanje bistvenega prikrajšanja premoženja tožene stranke zaradi nezmožnosti uveljavitve njene, s prisilno hipoteko zavarovane denarne terjatve?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 5, 7, 528

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 64, 65, 65/3, 170, 170/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 49, 138, 143

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 8, 41, 86

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23, 33

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 177/2022-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-15

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - javna agencija - revizija tožena stranka

V sodni praksi Vrhovnega sodišča se je že uveljavilo stališče, da je v primerih, kakršen je konkretni, vlagatelj revizije lahko tudi tožena stranka.

1. Upravno sodišče je z izpodbijano sodbo tožbi ugodilo tako, da je odločbo Javne Agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence (torej toženke) št. 3062-5/2017-123 z dne 30. 12. 2019 odpravilo v delu, ki se nanaša na tožnico, in v tem delu zadevo vrnilo istemu organu v ponovni postopek. Toženki je tudi naložilo, da tožnici povrne stroške postopka.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga toženka predlog za dopustitev revizije.

3. Po prvem odstavku 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) se v upravnem sporu, kolikor ta zakon ne določa drugače, uporabljajo določbe zakona, ki ureja pravdni postopek, torej določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. V sodni praksi Vrhovnega sodišča se je že uveljavilo stališče, da je v primerih, kakršen je konkretni, vlagatelj revizije lahko tudi tožena stranka.

Vrhovno sodišče je, ker ni našlo ovir formalne narave, ki jih ureja ZPP, predlog tožene stranke vsebinsko obravnavalo.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog zavrnilo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Prim. sklepe Vrhovnega sodišča X Ips 16/2020 z dne 9. 9. 2020, X Ips 31/2020 z dne 30. 9. 2020, X Ips 34/2020 z dne 30. 9. 2020, X Ips 23/2020 z dne 28. 10. 2020, X Ips 17/2020 z dne 11. 11. 2020, X Ips 78/2020 z dne 20. 1. 2021, X Ips 25/2020 z dne 10. 2. 2021, X Ips 38/2020 z dne 10. 2. 2021, X Ips 46/2020 z dne 10. 2. 2021 in X Ips 62/2020 z dne 10. 2. 2021.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 545/2005, enako tudi X Ips 930/2004
VSRS Sklep III DoR 146/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-14

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - začetek teka zakonskih zamudnih obresti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede časa začetka teka zakonskih zamudnih obresti v konkretnem primeru.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede časa začetka teka zakonskih zamudnih obresti v konkretnem primeru?

1. Sodišče prve stopnje je v za ta postopek relevantnem delu svoje odločbe ugodilo preostanku

tožbenega zahtevka za plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 23.827,20 EUR od 1. 3. 2018 do 23. 8. 2020 (II. točka izreka) in toženi stranki naložilo povrnitev stroškov postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v za ta postopek relevantnem delu zavrnilo pritožbo tožene stranke in izpodbijano sodbo potrdilo (II. točka izreka), odločilo, da tožena stranka sama krije svoje pritožbene stroške in da mora tožeči stranki povrniti njene pritožbene stroške (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tožena stranka je v sporu na prvi stopnji pripoznala preostali del zahtevka, ki se nanaša na celotno glavnico z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 8. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 299

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 11/2022, enako tudi VSRS Sklep III DoR 14/2022, VSRS Sklep III DoR 35/2022, VSRS Sklep III DoR 72/2022
VSRS Sklep I R 184/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - dolgotrajnost postopka - kršitev pravice do sojenja v razumnem roku - zavrnitev predloga

Morebitna kršitev pravice do sojenja do brez nepotrebnega odlašanja (23. člen Ustave), ni razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Za morebitno kršitev pravice sojenja brez nepotrebnega odlašanja ima stranka namreč na voljo druga pravna sredstva, predvidena v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Ker torej razlog za prenos pristojnosti ni podan oziroma predlog ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

1. Potem, ko je bila na predlog tožeče stranke pristojnost že prenešena z Okrožnega sodišča v Mariboru na Okrožno sodišče v Kopru, je tožeča stranka ponovno podala predlog za prenos pristojnosti. Tokrat zato, ker po njenem prepričanju sojenje traja predolgo časa.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

4. Morebitna kršitev pravice do sojenja do brez nepotrebnega odlašanja (23. člen Ustave), ni razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Za morebitno kršitev pravice sojenja brez nepotrebnega odlašanja ima stranka namreč na voljo druga pravna sredstva, predvidena v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Ker torej razlog za prenos pristojnosti ni podan oziroma predlog ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Tako kot je storilo tudi že v drugih primerljivih zadevah. Glej npr. sklep I R 138/2019 z dne 24. 10. 2019 ter sklep I R 12/2022 z dne 9. 2. 2022 in tam citirano sodno prakso.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 526/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - plačilni nalog za plačilo sodne takse - vročitev plačilnega naloga za sodno takso - vročitev v hišni predalčnik - fikcija vročitve - zavrnitev predloga

1. Tožniki za tožbo. Sodišče prve stopnje je zanjo odmerilo sodno takso in tožnikom vročalo plačilni nalog prek skupnega pooblaščenca (odv. Pulko). Ker mu pisanja ni bilo mogoče izročiti, je poštar (26. 7. 2022) v hišnem predalčniku pustil obvestilo o prispelem pismu (z obvestilom in opozorilom o fikciji vročitve). Petnajstdnevni rok se je iztekel 10. 8. 2022. Z iztekom tega dne je nastopila fikcija vročitve pisanja. Vročevalec je naslednji dan poskušal pisanje pustiti v hišnem predalčniku, a predalčnika na prejemnikovem naslovu ni bilo več – sodišče je ugotovilo, da je bil naknadno odstranjen. Pisanje se je zato vrnilo na sodišče. Rok za plačilo sodne takse je začel teči 16. 8. 2022 in je potekel 30. 8. 2022. Ker tožniki takse niso plačali, je sodišče štelo, da je tožba umaknjena in je postopek ustavilo.

2. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper ta sklep tožniki vlagajo predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlagajo glede vprašanja:

1. Ali je naslovnik osebnega vročanja, dolžan nositi posledice vročitve, če je prišlo do kršitev pravil o vročanju?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 66/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-13

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o leasingu - licenčna pogodba - oblikovalna pravica - odstopna pravica - pravne posledice prenehanja pogodbe - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je glede na vse okoliščine zadeve pravilno stališče sodišča v napadeni sodbi, da v primeru, ko ima leasing pogodba hkrati naravo prodajne pogodbe, kot tudi naravo zakupne pogodbe, pri čemer ima leasingojemalec v pogodbi izgovorjeno pravico od pogodbe odstopiti, velja, da v primeru leasingojemalčevega odstopa od leasing pogodbe slednja preneha veljati le za naprej, za nazaj pa se „spremeni“ v pogodbo, ki ima zgolj naravo zakupne pogodbe in lahko zato leasingodajalec vse že prejete zneske v celoti obdrži.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je glede na vse okoliščine zadeve pravilno stališče sodišča v napadeni sodbi, da v primeru, ko ima leasing pogodba hkrati naravo prodajne pogodbe, kot tudi naravo zakupne pogodbe, pri čemer ima leasingojemalec v pogodbi izgovorjeno pravico od pogodbe odstopiti, velja, da v primeru leasingojemalčevega odstopa od leasing pogodbe slednja preneha veljati le za naprej, za nazaj pa se „spremeni“ v pogodbo, ki ima zgolj naravo zakupne pogodbe in lahko zato leasingodajalec vse že prejete zneske v celoti obdrži.

1. Sodišče prve stopnje je toženkam naložilo nerazdelno plačilo 1,000.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 8. 2015 (I. točka izreka) in nerazdelno plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 239.323,98 EUR od 23. 8. 2018 (II. točka izreka), ugotovilo, da ne obstaja terjatev tožene stranke (III. točka izreka), zavrnilo ugovor pasivne legitimacije tožene stranke (IV. točka izreka) ter toženkam naložilo nerazdelno plačilo stroškov pravdnega postopka (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka), odločilo, da ta sama nosi svoje pritožbene stroške (II. točka izreka), in toženkam naložilo povrnitev pritožbenih stroškov (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 108, 108/1, 111, 111/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 72/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izpraznitev in izročitev stanovanja - ustno podaljšanje najemne pogodbe - teorija realizacije pogodbe - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnikov za izpraznitev stanovanja in plačilo zneskov neplačanih najemnin. Sledilo je toženčevi izpovedbi o ustno sklenjenem dogovoru med strankama o podaljšanju najemne pogodbe. Ob ugotovitvi, da je v najemni pogodbi določeno podaljšanje najema s pisnim aneksom, je presodilo, da je v skladu z 58. členom Obligacijskega zakonika (OZ) veljavna pogodba, ki ni bila sklenjena v dogovorjeni oziroma predpisani obliki, a je bila izpolnjena.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije in predlagata, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede sledečih vprašanj:

1. "Ali je materialnopravno pravilna razlaga, kot sta jo v obravnavanem primeru zavzeli sodišči prve in druge stopnje, da je mogoče določbo 84. člena SZ-1 razlagati na način, da se ne glede na določbo tega člena, ki predpisuje pisno obliko za stanovanjsko najemno pogodbo, lahko uporabi teorija realizacije in se stanovanjska najemna pogodba sklene oziroma podaljša ustno"?;

2. "Ali je pravilna razlaga predlagateljev, da 84. člen SZ-1 predpisuje pisno obliko stanovanjske najemne pogodbe "ad valorem" in da posledično stanovanjska najemna pogodba, ki ni sklenjena v pisni obliki, ni veljavna"?.

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnika nista izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 84, 84/4

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 58

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 115/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - strokovni sodelavec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolžnik zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi moralo odločati o njegovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče. Tako je Vrhovno sodišče v pravdni zadevi med istima strankama odločilo že s sklepom I R 17/2022 z dne 2. 3. 2022. Razlog, ki je utemeljeval prenos pristojnosti v pravdni zadevi, je toliko bolj utemeljen v izvršilni zadevi, saj je dolžnik strokovni sodelavec prav na izvršilnem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku izvršilni postopek I 15/2023. Zaradi pritožbe dolžnika bo treba zadevo predložiti pritožbenemu sodišču. Pristojno pritožbeno sodišče bi bilo Višje sodišče v Ljubljani. Upnik je zato v odgovoru na pritožbo dolžnika z dne 20. 4. 2023 predlagal, da se zadeva odstopi v reševanje Višjemu sodišču v Kopru. Dolžnik je namreč na Višjem sodišču v Ljubljani zaposlen kot strokovni sodelavec na izvršilnem oddelku.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da je dolžnik zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi moralo odločati o njegovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče. Tako je Vrhovno sodišče v pravdni zadevi med istima strankama odločilo že s sklepom I R 17/2022 z dne 2. 3. 2022. Razlog, ki je utemeljeval prenos pristojnosti v pravdni zadevi, je toliko bolj utemeljen v izvršilni zadevi, saj je dolžnik strokovni sodelavec prav na izvršilnem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani.

5. Zato je Vrhovno sodišče upnikovemu predlogu ugodilo ter na podlagi 67. člena ZPP odločilo, da se za odločanje v pritožbenem postopku določi Višje sodišče v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022