TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 33/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-03

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za delegacijo pristojnosti - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Predlagatelj je bil pred upokojitvijo zaposlen kot sodnik na pristojnem sodišču, zato pozna tamkajšnje sodnike. To je okoliščina, ki jo je glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge".

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru kot pristojnim sodiščem je predlagatelj vložil predlog za postavitev svoje odrasle hčerke pod skrbništvo ter predlagal prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Kot bistveno navaja, da je bil do upokojitve 1. 2. 2012 zaposlen kot sodnik na območju sedanjega Okrožnega sodišča v Mariboru, tudi na Okrajnem sodišča v Mariboru, tako da je še vedno velik del sodnikov na sedanjem Okrožnem in Okrajnem sodišču takih, ki so bili ali neposredni kolegi ali pripravniki predlagatelja. Še večji delež jih je na Višjem sodišču v Mariboru. Zato predlaga, da se določi krajevna pristojnost na enem od sodišč, ki niso v njegovi pristojnosti.

2. Predložitveno sodišče potrjuje, da je predlagatelj opravljal sodniško funkcijo na nepravdnem oddelku sodišča, ki odloča o zadevi, do upokojitve 31. 1. 2012. Poleg tega gre za zaupno in občutljivo zadevo postavitve predlagateljeve hčere pod skrbništvo. Pridružuje se predlagatelju, tako da predlaga določitev stvarno pristojnega sodišča z območja Višjega sodišča v Celju (Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah).

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je okoliščine, ki jih v predlogu navaja predlagatelj, glede na sodno prakso mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge" iz 67. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1, kar utemeljuje prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022
VSRS Sklep I R 99/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca

V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Upoštevaje da je nasprotna udeleženka telesno opešana in veliko v postelji ter biva v Domu upokojencev Postojna, je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotna udeleženka v resnici biva.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Postojni.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani se vodi postopek postavitve nasprotne udeleženke pod skrbništvo. Predlog je bil pred navedenim sodiščem vložen na podlagi kraja stalnega prebivališča nasprotne udeleženke.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podalo predlog za delegacijo pristojnosti iz razlogov smotrnosti. Navaja, da je nasprotna udeleženka nastanjena v Domu upokojencev Postojna. Zato meni, da se bo postopek lažje, hitreje in z nižjimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Postojni, kjer nasprotna udeleženka v resnici biva.

4. Po 67. členu ZPP, ki se po določbi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlagana delegacija smotrna. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je namreč predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Upoštevaje da je nasprotna udeleženka telesno opešana in veliko v postelji ter biva v Domu upokojencev Postojna, je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotna udeleženka v resnici biva. Iz petega odstavka 11. člena ZNP-1 tudi izhaja, da je že zakonodajalec za situacije, ko ima udeleženec začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, predvidel tudi krajevno pristojnost sodišča njegovega začasnega prebivališča.

6. Glede na to, da ima nasprotna udeleženka začasno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Postojni, je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Postojni.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5, 42, 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 108/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

delegacija pristojnosti - razlog smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zdravstveno stanje udeleženca - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu ugodi. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, zato je Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču podalo predlog, naj za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Gornji Radgoni. Pojasnjuje, da gre za postopek postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Nasprotni udeleženec je bil sprejet v socialno-varstveni zavod Gornja Radgona. Ker je v postopku predvideno obvezno zaslišanje nasprotnega udeleženca in pregled psihiatra, se bo postopek lažje, hitreje in ceneje izpeljal pred Okrajnim sodiščem v Gornji Radgoni.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu ugodi. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, zato je Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Gornji Radgoni.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42, 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 84/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-05

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - preložitev naroka - izostanek z naroka - nenadna in nepredvidljiva bolezen - zdravniško potrdilo

1. Pravdni stranki sta bili pravilno vabljeni na poravnalni narok, razpisan 11. 4. 2023, a nanj nista pristopili. Tožnica je tik pred narokom sporočila, da se naroka ne bo mogla udeležiti, prosila za preklic in najavila naknadno predložitev zdravstvenega opravičila. Tega je še istega dne poslala po pošti s priporočeno poštno pošiljko. Predhodno je bil narok trikrat razpisan in preložen na predlog tožnice. Za narok 13. 12. 2022 je sodišče pri Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije zahtevalo presojo upravičenosti izdaje zdravniškega potrdila glede izostanka z naroka 13. 12. 2022. Upravičena odsotnost na dan naroka ni bila potrjena. Tožnica je bila z dopisom ob ponovnem vabljenju na narok 11. 4. 2023 obveščena o možnostih za zastopanje na naroku in o tem, da bo njena morebitna prošnja za preložitev kritično presojana.

2. Sodišče prve stopnje je izdalo dva sklepa, in sicer sklep z dne 13. 4. 2023, s katerim je ustavilo postopek, na podlagi ugotovitve, da na poravnalni narok nista pristopili pravilno vabljeni pravdni stranki. S sklepom z dne 19. 10. 2023 pa je zavrnilo tožničin predlog za vrnitev v prejšnje stanje zaradi zamude naroka 11. 4. 2023.

3. Sodišče druge stopnje je tožničini pritožbi zavrnilo in potrdilo oba izpodbijana sklepa.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"Ali lahko sodišče samo, brez zahteve za presojo upravičenosti pri ZZZS, šteje, da je zdravniško opravičilo premalo konkretizirano glede razlogov nenadnosti in nepredvidljivosti bolezni, ki tožnici onemogoča prihod na sodišče ali sodelovanje na naroku in s tem neutemeljeno?

Ali lahko v primeru večkratne odsotnosti z narokov zaradi razloga bolezni sodišče tožnici naloži, da si mora v prihodnje organizirati zastopanje po pooblaščencu, čeprav po ZPP v postopkih kot je predmetni ni obvezno?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeni vprašanji tem merilom ne ustrezata. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 115, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 86/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - manjše sodišče - nepravdni postopek - narava postopka - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je nasprotni udeleženec sodnik pristojnega sodišča ter da gre za manjše sodišče in za občutljivo nepravdno zadevo s področja urejanja osebnih stanj, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljutomeru.

1. Predlagateljica je pri Okrajnem sodišču v Murski Soboti vložila predlog za postavitev nasprotnega udeleženca pod skrbništvo.

2. Okrajno sodišče v Murski Soboti je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da je nasprotni udeleženec sodnik Okrajnega sodišča v Murski Soboti in da gre za manjše sodišče, na katerem so poznanstva med sodniki tesnejša. Z odločanjem Okrajnega sodišča v Murski Soboti v tej zadevi bi zato bile podane okoliščine, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Po 67. členu ZPP, ki se na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

5. Okoliščine, da je nasprotni udeleženec sodnik pristojnega sodišča ter da gre za manjše sodišče in za občutljivo nepravdno zadevo s področja urejanja osebnih stanj, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljutomeru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 488/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-03

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - oporočno dedovanje - neveljavnost oporoke - grožnja - utemeljen strah

1. Tožnica je vložila tožbo, v kateri je primarno zahtevala razveljavitev oporoke z dne 23. 4. 2004, podredno pa ugotovitev njene ničnosti. Na revizijski stopnji se obravnava le primarni tožbeni zahtevek. V zvezi z njim je tožnica trdila, da je zapustnik napravil oporoko zaradi grožnje in (pri)sile tožencev; ti naj bi zapustnika k sestavi izpodbijane notarske oporoke prisilili tako, da so ga strašili, da bo zaradi metastaz raka v kosteh, ki ga ni imel, kmalu umrl, zaradi česar naj čimprej napiše oporoko, s katero bo zapustil vse njim. Grozili naj bi mu tudi, da če oporoke v njihovo korist ne bo napisal, ga nobeden od njih ne bo več obiskal v domu starejših občanov ali mu kakorkoli pomagal, tako da bo ostal sam, na smrt bolan in bo v mukah umrl.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se oporoka zapustnika v obliki notarskega zapisa notarke Mete Zupančič, št. SV 185/4, IO 01/04 z dne 23. 4. 2004 razveljavi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji: 1. Ali je odločitev v konkretnem primeru o tem, ali v tožbi zatrjevane grožnje predstavljajo pravno relevantne grožnje po 60. členu Zakona o dedovanju in ali so le-te vplivale na zapustnikovo voljo v taki meri, da ni ohranil možnosti odločanja in je posledično napravil oporoko z določeno vsebino, pravilna in zakonita? 2. Ali se mora vsebina razveljavljenih oporok upoštevati, saj so neveljavna le oporočna razpolaganja in bi sodišče moralo šteti zapise v oporokah, zapisanih pred pričami in podpisani s strani oporočitelja, za njegove izpovedbe o odločilnih dejstvih v tej pravdi? Ali dejstvo razveljavljene oporoke resnično vpliva na vse njune sestavne dele ter glede vseh izjav in opisanega dejanskega stanja ali zgolj na oporočna razpolaganja?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 65/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

delegacija pristojnosti - razlog smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zdravstveno stanje udeleženca - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca, nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu tudi ugodi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Idriji.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu je na Vrhovno sodišče podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlog utemeljuje z naslednjimi okoliščinami. Nasprotni udeleženec je nameščen v DSO Idrija. Pričakovati je, da bo tam dlje časa. Postopek bi se lažje, hitreje in z nižjimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Idriji. V postopku je namreč predvideno obvezno zaslišanje te osebe in sodelovanje z izvedencem medicinske stroke. Nasprotni udeleženec je krajevno in časovno neorientiran, težje vodljiv in blodnjav. Pot iz Idrije v Novo mesto bi bila obremenjujoča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca, nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu tudi ugodi. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, zato je Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Idriji.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42, 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 10/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-11

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - vsebina spornega razmerja - kršitev določb pravdnega postopka - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje kršilo določila 355. člena ZPP, pravico tožeče stranke do obravnavanja pred sodiščem iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, pravico tožeče stranke do izjave iz 22. člena Ustave RS, pravico tožeče stranke do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS, s tem, ko (ni razveljavilo sodbe sodišča prve stopnje in ni vrnilo zadeve v ponovno odločanje sodišču prve stopnje, pač pa) je samo spremenilo sodbo sodišča prve stopnje, ne da bi dopolnilo postopek, ter je ugodilo pritožbi in odločilo, da se tožba zavrne?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje kršilo določila 355. člena ZPP, pravico tožeče stranke do obravnavanja pred sodiščem iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, pravico tožeče stranke do izjave iz 22. člena Ustave RS, pravico tožeče stranke do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS, s tem, ko (ni razveljavilo sodbe sodišča prve stopnje in ni vrnilo zadeve v ponovno odločanje sodišču prve stopnje, pač pa) je samo spremenilo sodbo sodišča prve stopnje, ne da bi dopolnilo postopek, ter je ugodilo pritožbi in odločilo, da se tožba zavrne?

1. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišče prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo provizije za posredovanje pri prodaji nepremičnine. Odločilo je, da je bil predhodno sklenjen ustni dogovor s kasneje sklenjeno pisno pogodbo spremenjen.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo..

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22, 25

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 355, 355/1, 339, 339/2, 339/2-8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.