TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 190/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - priposestvovanje nepremičnine - izredno priposestvovanje - zavrnitev predloga

1. Tožnik je zoper toženca naperil tožbeni zahtevek, s katerim je zahteval, da se ugotovi, da je izključni lastnik nepremičnine, parc. št. 99/2, k. o. ... (sporna nepremičnina), in sicer na podlagi pravil o priposestvovanju.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in razsodilo, da je tožnik na podlagi priposestvovanja izključni lastnik sporne nepremičnine.

3. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

„- Ali lahko sodišče z zaslišanjem prič samo nadomesti manjkajočo trditveno podlago glede izrednega priposestvovanja, saj je tožnik zatrjeval dobroverno lastniško posest po uživalcu na podlagi listine, kar pa iz te listine evidentno ne izhaja in ta oseba po sodišču ugotovljeno ni bila in mogla biti dobroverna ter ni imela lastniške posesti ter ali lahko sodišče spremeni dejansko stanje na način, da zatrjevano lastniško posest uživalca v smislu priposestvovalne dobe samo nadomesti kot posredno posest solastnikov?

- Ali se lahko nedobroverna posest oz. posest uživalca (med leti 1930 in 1958) všteva v priposestvovalno dobo za izredno priposestvovanje po ODZ, kot posredna posest več domnevnim solastnikom in ali se lahko priposestvovalna doba nadaljuje v korist zgolj enega domnevnega solastnika in konča z njegovo izvirno pridobitvijo lastninske pravice na celotni nepremičnini, vse z zatrjevano posestjo zgolj enega pravnega naslednika tega uživalca oz. s posestjo zgolj enega od domnevno štirih solastnikov te sporne nepremičnine, brez zatrjevanega in izkazanega pravnega nasledstva tega domnevnega solastnika po treh ostalih solastnikih te sporne nepremičnine?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V konkretni zadevi zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Občni državljanski zakonik (1811) - ODZ  - člen 1460-1464, 1477

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 234/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prošnja za brezplačno pravno pomoč - pristojnost Vrhovnega sodišča - laična vloga - vloga, ki jo vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Ker je dolžnik predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, njegov predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

Vrhovno sodišče ni pristojno za odločanje o dolžnikovi prošnji za dodelitev brezplačne pravne pomoči (31.a člen ZBPP). Prav tako pa dolžnik s prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči ne more sanirati prej opisane pomanjkljivosti (pomanjkanja postulacijske sposobnosti) pri že vloženi vlogi (predlogu za dopustitev revizije), tudi če bi mu bila brezplačna pravna pomoč odobrena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik pri Vrhovnem sodišču vložil laično vlogo, v kateri sodiščema prve in druge stopnje očita krivično presojo in prosi za sodno varstvo. Navaja, da je prejemnik socialne pomoči in da so bile z zavrnitvijo prošnje za brezplačno pravno pomoč kršene njegove človekove pravice. Zavzema se za pridobitev brezplačne strokovne pomoči odvetnika.

4. Vrhovno sodišče je njegovo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

6. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj (dolžnik) sam vlaga predlog, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

7. Vrhovno sodišče ni pristojno za odločanje o dolžnikovi prošnji za dodelitev brezplačne pravne pomoči (31.a člen Zakona o brezplačni pravni pomoči; v nadaljevanju ZBPP). Prav tako pa dolžnik s prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči ne more sanirati prej opisane pomanjkljivosti (pomanjkanja postulacijske sposobnosti) pri že vloženi vlogi (predlogu za dopustitev revizije), tudi če bi mu bila brezplačna pravna pomoč odobrena.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Npr. sklep Vrhovnega sodišča II DoR 571/2020 z dne 11. 8. 2021 in tam citirana sodna praksa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 31a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 85/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - načelo ekonomičnosti postopka - stroški prihoda priče na sodišče - bivališče (sedež) pravdnih strank, prič, pooblaščenca - ugoditev predlogu

V predlogu navedeni razlogi utemeljujejo pričakovanje, da bo bolj ekonomično, če bo o zadevi odločalo Okrožno sodišče v Mariboru, ker bodo v zvezi s prihodom prič in pooblaščencev na sodišče tako nastali znatno nižji stroški, kot če bi o zadevi odločalo pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje o zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Toženka je podala predlog za delegacijo pristojnosti iz razloga ekonomičnosti postopka. Navaja, da tožnika zastopata pooblaščenca iz Murske Sobote, da je odvetnik Brkovič iz Maribora, da se je sporni pravni posel sklepal v Mariboru in da bo eventualno predlagano in potrebno zaslišanje prič, navedenih v tožbi z dne 23. 12. 2015, ki imajo vse prebivališče na območju Okrožnega sodišča v Mariboru. Zato naj Vrhovno sodišče po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi za postopanje in odločanje v tej zadevi Okrožno sodišče v Mariboru.

3. Vrhovno sodišče lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek (67. člen ZPP). V predlogu navedeni razlogi utemeljujejo pričakovanje, da bo bolj ekonomično, če bo o zadevi odločalo Okrožno sodišče v Mariboru, ker bodo v zvezi s prihodom prič in pooblaščencev na sodišče tako nastali znatno nižji stroški, kot če bi o zadevi odločalo pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Primerjaj zadevo VSRS I R 33/2018 z dne 22. 3. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 75/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-13

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - SODNI REGISTER

predlog za dopustitev revizije - sklic skupščine d.o.o. - izpodbojnost sklepa skupščine - ničnost sklepa skupščine - vpis spremembe v sodni register - dopuščena revizija

- ali je skupščina družbenikov družbe z omejeno odgovornostjo sklicana pravilno, če je sklicana s priporočenim pismom vsem družbenikom, ki so na dan sklica skupščine vpisani v register, pri čemer sta dva družbenika, ki sta bila vpisana v register kot družbenika, na dan sklica skupščine že umrla vendar družba za njuno smrt v trenutku sklica skupščine ni vedela, je pa za to, da sta družbenika umrla, izvedela v času po sklicu skupščine in pred zasedanjem skupščine družbenikov,

- ali sme registrsko sodišče zavrniti predlog za vpis spremembe v sodni register, če je sklep skupščine, na katerem temelji predlog za vpis zgolj izpodbojen in ne ničen.

‒ ali je skupščina družbenikov družbe z omejeno odgovornostjo sklicana pravilno, če je sklicana s priporočenim pismom vsem družbenikom, ki so na dan sklica skupščine vpisani v register, pri čemer sta dva družbenika, ki sta bila vpisana v register kot družbenika, na dan sklica skupščine že umrla vendar družba za njuno smrt v trenutku sklica skupščine ni vedela, je pa za to, da sta družbenika umrla, izvedela v času po sklicu skupščine in pred zasedanjem skupščine družbenikov,

‒ ali sme registrsko sodišče zavrniti predlog za vpis spremembe v sodni register, če je sklep skupščine, na katerem temelji predlog za vpis zgolj izpodbojen in ne ničen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja postopka za vpisstatusnega preoblikovanja subjekta vpisa.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi predlagatelja postopka in subjekta vpisa zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagatelj postopka in subjekt vpisa vlagata predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 509

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 70/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo predlagatelja z Višjim sodiščem v Ljubljani in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. V pravdni zadevi Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 2549/2009 je tožnik A. A. po skrbnici 10. 1. 2022 vložil nadzorstveno pritožbo, o kateri je podpredsednica Okrožnega sodišča v Ljubljani odločila s sklepom SuNp 2/2022 z dne 21. 2. 2022, s katerim je njegovo nadzorstveno pritožbo zavrgla.

2. Zoper navedeni sklep je predlagatelj A. A. po skrbnici vložil pritožbo in v njej prosil, naj jo Višje sodišče v Ljubljani odstopi drugemu pritožbenemu sodišču, ker mu Višje sodišče v Ljubljani brez upoštevanja socialne stiske in pravdne nesposobnosti ter brez upoštevanja 13. člena EKČP že od leta 1996 dalje protizakonito, pristransko in krivično sodi.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samo zadevo, ampak lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

5. Zgolj nezadovoljstvo predlagatelja z Višjim sodiščem v Ljubljani in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika lahko predlagatelj odpravi s predlogi za njegovo izločitev. Institut delegacije pristojnosti namreč pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno (po sodni praksi so taki denimo primeri, ko je ena od strank zaposlena na sodišču in podobno).

6. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je predlog predlagatelja za določitev drugega sodišča za odločanje o njegovi pritožbi zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 192/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - varstvo, vzgoja in preživljanje mladoletnih otrok - zavrnitev dokaznega predloga - ustna podaja izvedenskega mnenja - zaslišanje izvedenca - pisno izdelano izvedensko mnenje - konkretiziranost in substanciranost dokaznega predloga - pravica do izjave - načelo kontradiktornosti - zavrnitev predloga

1. Nižji sodišči sta odločali o spremembi odločbe o zaupanju otroka v varstvo in vzgojo, določitvi preživnine in ureditvi stikov.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se Sklep Okrožnega sodišča na Ptuju N 151/2016 z dne 15. 12. 2016 in sodna poravnava Okrožnega sodišča na Ptuju N 28/2017 z dne 10. 4. 2017 spremenita tako, da se otrok zaupa v skupno varstvo in vzgojo obema udeležencema. Prav tako je odločilo o naslovu stalnega prebivališča otroka, preživnini, stikih in stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje pritožbi delno ugodilo in uredilo režim skupnega starševstva. Odločilo je o stroških pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga nasprotna udeleženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali postopanje sodišča druge stopnje, ko napačno zavrnitev dokaznega predloga sodišča prve stopnje poskuša odpraviti tako, da samo pravilno obrazloži in utemelji zavrnitev dokaznega predloga, predstavlja bistveno kršitev določb postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) oziroma ali lahko napačno obrazložitev odločitve sodišča prve stopnje o zavrnitvi dokaznega predloga nadomesti sodišče druge stopnje s svojo obrazložitvijo in na tak način potrdi odločitev sodišča prve stopnje?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 163/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski zahtevek - padec na stopnicah - vmesna sodba - soprispevek oškodovanca k nastanku škode - zavrnitev predloga

1. Tožnik je s tožbo zahteval plačilo odškodnine zaradi padca, pri katerem se je poškodoval. Trdil je, da je vzrok za padec spolzki podest, ki je posledica neustrezno urejenega vhoda v stanovanjski blok, ter neustrezno urejeno stopnišče.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen do 22,02 %.

3. Pritožbeno sodišče je v celoti zavrnilo pritožbo toženke in delno ugodilo pritožbi tožnika

ter spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je tožbenemu zahtevku po temelju ugodilo v višini 51,39 %.

4. Zoper to sodbo toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja:

1. Ali je pritožbeno sodišče v predmetni zadevi pri odločitvi soprispevka tožeče stranke k nastanku škode v višini 30% pravilno uporabilo materialno pravo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 198/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - varstvo lastninske pravice - vrnitev nepremičnine v posest - določnost in izvršljivost izreka - pravica do sodnega varstva - zavrnitev predloga

1. Tožnica zahteva vračilo nepremičnine parc. št. 2108/35 - ID ..., k. o. ... (v nadaljevanju nepremičnina) v neposredno posest, saj je ob priliki nameravane prodaje ugotovila, da sta si jo toženca protipravno uzurpirala, na njej namestila tlakovce, betonsko ploščo in ograjo.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da morata toženca tožnici v 15 dneh vrniti nepremičnino v neposredno posest, pri čemer sta z nje dolžna odstraniti tlakovce, betonsko ploščo, vrtno uto in ograjo, ki v južnem delu te nepremičnine meji na parc. št. 2108/44, k. o. ... (točka I. izreka), jima naložilo plačilo pravdnih stroškov (točka II. izreka), ter zaradi umika tožbe glede vznemirjanja lastninske pravice postopek ustavilo (točka III. izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženca vlagata predlog za dopustitev revizije. V njem predlagata, da se revizija dopusti glede vprašanja:

"Ali je izrek, ki nalaga toženi stranki „da v roku 15 dni vrne tožeči stranki v neposredno posest nepremičnino parc. št. 2108/35 (ID ...), k. o. ..., odstraniti s te nepremičnine ograjo, ki v južnem delu te nepremičnine meji na parc. št. 2108/44, k. o. ...“, nedoločen in neizvršljiv in je posledično sodba neizvršljiva?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V konkretni zadevi zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 72/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sorodstvo med sodnikom manjšega pristojnega sodišča in stranko v postopku - oče sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Okrajno sodišče v A. pojasnjuje, da sta tožnika starša okrajne sodnice B. B., ki svojo funkcijo opravlja prav na Okrajnem sodišču v A.

Ker je sodišče v A. eno izmed manjših sodišč (na njem sodniško funkcijo opravlja le pet sodnic), je predlog za prenos pristojnosti po 67. ZPP tudi po presoji Vrhovnega sodišča utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je vložena tožba zaradi motenja posesti. Okrajno sodišče v A. je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da sta tožnika starša okrajne sodnice B. B., ki svojo funkcijo opravlja prav na Okrajnem sodišču v A. To dejstvo bi utegnilo prizadeti videz nepristranskosti sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugo tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov po navedeni določbi v sodni praksi najpogosteje napolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi sojenje pred konkretnim sodiščem lahko omajalo videz nepristranskosti tega sodišča. Takšne okoliščine, so največkrat subjektivna vez med strankami postopka in konkretnim sodiščem. Okrajno sodišče v A. zatrjuje obstoj takšne okoliščine, ker sta tožnika starša ene izmed sodnic tega sodišča.

5. Ker je sodišče v A. eno izmed manjših sodišč (na njem sodniško funkcijo opravlja le pet sodnic), je predlog za prenos pristojnosti po 67. ZPP tudi po presoji Vrhovnega sodišča utemeljen. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločanje v tej zadevi preneslo na drugo okrajno sodišče in sicer Okrajno sodišče v Domžalah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.