TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 214/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

predlog za dopustitev revizije - denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - odškodninski zahtevek - pojasnilna dolžnost zdravnika - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - medicinska (zdravniška) strokovna napaka

1. Tožnik od toženke zahteva plačilo odškodnine, ki mu je nastala kot posledica zdravstvenega posega - operacije prostate, pri čemer je bilo s strani Komisije za fakultetna izvedenska mnenja Medicinske fakultete v Ljubljani ugotovljeno, da je mogoče sklepati, da je pri enem od dveh operativnih posegov prišlo do poškodbe zunanje mišice zapiralke, zaradi česar tožniku uhaja urin (urinska inkontinenca).

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženka tožniku plačati 16.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 6. 2009 dalje (I. točka izreka), v presežku zahtevek zavrnilo (II. točka izreka) ter sklenilo, kolikšen delež pravdnih stroškov mora povrniti posamezna stranka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo tožnikovi pritožbi, in sicer je odškodnino dvignilo na 19.000 EUR ter temu ustrezno prilagodilo odstotek pravdnih stroškov, ki ju krijeta stranki (I. točka izreka), v presežku je tožnikovo pritožbo in v celoti pritožbo toženke zavrnilo (II. točka izreka) ter toženki naložilo plačilo pritožbenih stroškov tožnika (III. točka izreka).

4. Zoper takšno odločitev tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"Kakšna višina odškodnine predstavlja ustrezno napolnitev materialno - pravnega standarda pravične denarne odškodnine iz 179. čl. OZ v primeru škode v obliki trajne inkontinence pri pred tem aktivni starejši osebi moškega spola, ki je posledica kršitve pojasnilne dolžnosti oziroma zdravniške napake pri nenujnem zdravstvenem posegu?

Ali odstop od sodne prakse, ki ne upošteva odklonitve dodatnega operativnega posega kot soprispevka oškodovanca k nastanku škode, pomeni kršitev materialnega prava?

Ali izračun pravdnih stroškov v konkretni zadevi pomeni bistveno kršitev pravdnega postopka, ko nižji sodišči pri tem izračunu ne upoštevata tožnikovega uspeha "po temelju"?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 19/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-04

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

To pravno sredstvo, ki je sicer poimenovano pritožba, je zamejeno na en sam procesni pritožbeni razlog. Ta je opisan v drugem odstavku 357.a člena ZPP ter je bil strankam že pojasnjen tudi v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Nanaša se na vprašanje (ne)pravilne uporabe razveljavitvenega pooblastila.

Pritožnica tega pritožbenega razloga ne uveljavlja, marveč napada vsebinske razloge sklepa pritožbenega sodišča.

Ko Vrhovno sodišče takšno, nedovoljeno grajo vsebinske odločitve iz pritožbene vloge odlušči, ostane le še gola pritožba.

Pritožba se zavrne in se sklep v izpodbijanem delu potrdi.

1. Pritožbeno sodišče (Višje sodišče v Ljubljani) je z izpodbijanim sklepom v tč. I. a odločilo, da se sklep sodišča prve stopnje v 2. točki izreka razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

2. Zoper to odločitev je nasprotna udeleženka vložila pritožbo. V njej predlaga, da se izpodbijani sklep spremeni tako, da se pritožba predlagateljev zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi, ali podredno, da se izpodbijani sklep razveljavi in se zadeva vrne v ponovno odločanje Višjemu sodišču v Ljubljani. V obrazložitvi pritožbe se nasprotna udeleženka zoperstavlja vsebinskim razlogom izpodbijanega sklepa.

3. Na pritožbo sta odgovorila tretja udeleženka in predlagateljica. Vsaka v svoji vlogi navajata, da pritožnica uveljavlja nedovoljene pritožbene razloge po 357.a členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

5. Pravno sredstvo zoper sklep, s katerim pritožbeno sodišče razveljavi končno odločbo sodišča prve stopnje ter mu zadevo vrne v ponovno odločanje, je zakonodajalec uredil v 357.a členu ZPP. To pravno sredstvo, ki je sicer poimenovano pritožba, je zamejeno na en sam procesni pritožbeni razlog. Ta je opisan v drugem odstavku 357.a člena ZPP ter je bil strankam že pojasnjen tudi v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Nanaša se na vprašanje (ne)pravilne uporabe razveljavitvenega pooblastila.

6. Pritožnica tega pritožbenega razloga ne uveljavlja, marveč napada vsebinske razloge sklepa pritožbenega sodišča.

7. Ko Vrhovno sodišče takšno, nedovoljeno grajo vsebinske odločitve iz pritožbene vloge odlušči, ostane le še gola pritožba.

8. Gola pritožba po 357.a členu ZPP že per se ni utemeljena. Zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi pooblastila iz četrtega odstavka 357.a člena ZPP zavrnilo ter sklep v izpodbijanem delu potrdilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 24/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-10

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

regresni zahtevek ZPIZ - predlog za presojo ustavnosti

Zavarovalnica, ki sklepa zavarovalne pogodbe po uveljavitvi novele, obveznost, izvirajočo iz novele ZPIZ-2B, lahko upošteva pri višini zavarovalne premije in zavarovalne vsote.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 23.592,12 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi in toženi stranki naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in izpodbijano odločbo potrdilo. Odločilo je še, da tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka in je dolžna tožeči stranki povrniti njene stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Tožena stranka je v predlogu zatrjevala, da določbi drugega odstavka 193. in 190.a člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju ZPIZ-2) nerazumno in nesorazmerno posegata v njeno pravico do zasebne lastnine iz 33. člena in način uživanja lastnine iz 67. člena Ustave RS in sta posledično v nasprotju z Ustavo ter Vrhovnemu sodišču predlagala, da začne postopek za oceno ustavnosti 190.a in drugega odstavka 193. člena ZPIZ-2 pred Ustavnim sodiščem.

5. Vrhovno sodišče je v zadevah III Ips 51/2020 z dne 15. 2. 2021 in III Ips 52/2020 z dne 12. 3. 2021 pojasnilo, da obveznost zavarovalnice za izplačilo zavarovalnine oziroma odškodnine temelji na pogodbi o obveznem zavarovanju avtomobilske odgovornosti. Obseg jamstva zavarovalnice se določa v trenutku sklenitve zavarovalne pogodbe in se odraža (v prvi vrsti) v višini zavarovalne premije. Več let po sklenjeni zavarovalni pogodbi spremenjen obseg potencialne obveznosti zavarovalnice predstavlja vidik, ki ga stranki ob sklenitvi zavarovalne pogodbe nista mogli predvideti. To pomeni, da zavarovalne pogodbe, sklenjene pred uveljavitvijo novele ZPIZ-2B, ne krijejo rizikov, nastalih kasneje z novelo ZPIZ-2B.

to pomeni, da pa zavarovalnica, ki sklepa zavarovalne pogodbe po uveljavitvi novele, obveznost, izvirajočo iz novele ZPIZ-2B, lahko upošteva pri višini zavarovalne premije in zavarovalne vsote. Na podlagi navedenega po presoji Vrhovnega sodišča ne obstoji podlaga za vložitev zahteve za presojo ustavnosti 190.a in drugega odstavka 193. člena ZPIZ-2 pred Ustavnim sodiščem.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 190a, 193, 193/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 51/2020, enako tudi VSRS Sklep III DoR 67/2020
VSRS Sklep III DoR 16/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-10

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

izgubljeni dobiček - pritožbena obravnava

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je senat drugostopenjskega sodišča ravnal zakonito in v skladu z vzpostavljenimi kriteriji Vrhovnega in Ustavnega sodišča v zvezi s pravicami do kontradiktornega postopka, ker v predmetni zadevi ni razpisal glavne obravnave, ko je spoznal, da je za odločitev o višini nastale škode (izgubljenega dobička) bistveno vprašanje o količini posredovanja klicev za zaključevanje v omrežje tožene stranke preko tranzitnih operaterjev, čeprav sodišče prve stopnje dejstev v zvezi s tem sploh ni ugotavljalo, pa so jih stranke pred sodiščem prve stopnje zatrjevale?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je senat drugostopenjskega sodišča ravnal zakonito in v skladu z vzpostavljenimi kriteriji Vrhovnega in Ustavnega sodišča v zvezi s pravicami do kontradiktornega postopka, ker v predmetni zadevi ni razpisal glavne obravnave, ko je spoznal, da je za odločitev o višini nastale škode (izgubljenega dobička) bistveno vprašanje o količini posredovanja klicev za zaključevanje v omrežje tožene stranke preko tranzitnih operaterjev, čeprav sodišče prve stopnje dejstev v zvezi s tem sploh ni ugotavljalo, pa so jih stranke pred sodiščem prve stopnje zatrjevale?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo 575.632,93 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostalem delu pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da vsaka stranka nosi svoje pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v zavrnilnem delu potrdilo. Pritožbi tožene stranke pa je ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek tudi v tem delu zavrnilo, tožeči stranki pa naložilo povrnitev stroškov postopka tožene stranke pred sodiščema prve in druge stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 347, 347/3-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 265/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

osvoboditev služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je lastnik dveh služečih nepremičnin, na katerih je v korist vsakokratnega lastnika gospodujoče nepremičnine vknjižena brezplačna služnost vožnje s kmetijsko mehanizacijo trikrat letno po vnaprej določeni trasi širine 2,5 m. Toženci so solastniki gospodujoče nepremičnine. Tožnik je na služnostni trasi postavil oviro (kup gradbenega materiala), zato toženci niso mogli izvrševati služnosti v predvidenem obsegu in so do gospodujoče nepremičnine dostopali tako, da so oviro obšli in vozili po drugi poti po služeči nepremičnini (po poti, ki ni predmet služnosti). Tožnik s tožbo zahteva ugotovitev prenehanja služnosti zaradi osvoboditve služnosti. Zatrjuje, da je s tem, ko je postavil oviro na služnostni poti, izrazil nasprotovanje služnosti, toženci pa so se s tem, ko so vozili izven služnostne trase, uklonili temu nasprotovanju.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali je Višje sodišče v Kopru v sodbi I Cp 546/2023 z dne 4. 6. 2024 zmotno uporabilo materialno pravo, s tem ko je obrazložilo, da uporaba druge poti namesto zaprte služnostne trase pomeni, da tega ni mogoče razumeti v smislu uklonitve prepovedi tožeče stranke uporabe njegove nepremičnine glede na določbo prve alineje 223. člena Stvarnopravnega zakonika?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 168/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - odškodninska odgovornost članov poslovodstva do upnikov - subjektivne meje pravnomočnosti - objektivne meje pravnomočnosti - pravnomočno razsojena stvar (res iudicata) - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom odločilo, da se zaradi delnega umika tožbenega zahtevka v znesku 484.979,33 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 11. 2000 do plačila pravdni postopek v tem delu ustavi. Dovolilo je spremembo tožbe, tožbo prvega tožnika zavrglo in odločilo o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je s sklepom pritožbo prvega tožnika zavrnilo, sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo in odločilo o stroških pritožbenega postopka.

3. Prvi tožnik vlaga zoper odločitev sodišča druge stopnje predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali sta prvostopenjsko in višje sodišče s tem, ko argumentov prvega tožnika glede uporabe drugega odstavka 21. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij in pravne podlage odškodninske odgovornosti iz 263. člena Zakona o gospodarskih družbah sploh nista vsebinsko obravnavali, temveč sta se sklicevali na pravnomočnost delne sodbe, izdane v času, ko je bil postopek po zahtevku prvega tožnika prekinjen, prvemu tožniku odvzeli možnost obravnavanja pred sodiščem in napravili bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), s tem pa posegli tudi v ustavno pravico prvega tožnika do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave Republike Slovenije?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz določbe prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjene in je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o finančnem poslovanju podjetij (1999) - ZFPPod  - člen 21, 21/2

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 253/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - denarna odškodnina za premoženjsko škodo - medicinska napaka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je bila zaradi poroda hospitalizirana pri toženki. Toženki očita strokovne napake, zaradi katerih naj bi utrpela zlom trtice in poškodbe ligamenta levega kolena. Zahteva odškodnino za nepremoženjsko (revizijsko sporno) in premoženjsko škodo - strošek domnevno neuspele epiduralne analgezije (revizijsko nesporno).

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev postopka, ko ni naprej zaslišalo tožnice in vseh prič ter ugotovilo vseh relevantnih dejstev, ki jih je za pravilno mnenje potrebovala tudi postavljena izvedenka, temveč je najprej postavilo izvedenko ter s tem kršilo določilo 8. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)? 2) Ali je stališče sodišča druge stopnje, da ni bistvene kršitve postopka, pravilno, četudi sodišče prve stopnje ni najprej zaslišalo tožnice in prič ter tako popolno in pravilno ugotovilo dejansko stanje pred imenovanjem izvedenke, ki bi podala svoje stališče glede na dejanske ugotovitve sodišča? 3) Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev postopka, ko je pomanjkljivo in enostransko, to je izrazito v korist tožene stranke, povzelo osrednji del dokazovanja ter je bila s tem tožeči kršena pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave Republika Slovenije? 4) Ali je prišlo do bistvene kršitve postopka, ker sodišče, kljub utemeljenim pripombam, ni postavilo novega izvedenca?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 282/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. Prvi dolžnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je laično poimenoval "Zahteva za dopustitev revizije, NUJNO!!!", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 287/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodninska odgovornost države - policija - vzročna zveza - ugoditev predlogu - kriminalistična policija - neustrezno delo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ocena sodišča druge stopnje, da bi bil tožnik glede odprave premoženjske škode po normalnem teku stvari postavljen v boljši položaj, če bi bila izvedba preiskovalnih ukrepov strokovno pravilna, zadošča za obstoj pravnorelevantne vzročne zveze in obsodbo države na plačilo odškodnine zaradi odprave škode.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ocena sodišča druge stopnje, da bi bil tožnik glede odprave premoženjske škode po normalnem teku stvari postavljen v boljši položaj, če bi bila izvedba preiskovalnih ukrepov strokovno pravilna, zadošča za obstoj pravnorelevantne vzročne zveze in obsodbo države na plačilo odškodnine zaradi odprave škode.

1. Tožnik zahteva od države/toženke odškodnino, ker je bil zaradi pomanjkljivo, neustrezno opravljene kriminalistične preiskave, ki se je nanašala na tatvino njegove toplotne črpalke, izjalovljen pregon osumljenca.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 7.855,56 EUR z obrestmi, razvidnimi iz izreka. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženka dolžna tožniku plačati 7.137.68 EUR z obrestmi. Posledično je spremenilo tudi odločitev o stroških postopka. V ostalem delu je tožnikovo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Stranska intervenientka na strani tožene stranke predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je odločitev sodišča v izpodbijani sodbi glede obstoja vzročne zveze pravilna; (2) ali izpodbijana sodba ustreza standardu ustrezne obrazložitve sodbe; in (3) ali ocena sodišča, da bi bil tožnik glede odprave premoženjske škode po normalnem teku stvari postavljen v boljši položaj, če bi bila izvedba preiskovalnih ukrepov strokovno pravilna, zadošča za obstoj pravnorelevantne vzročne zveze in obsodbo države na plačilo odškodnine zaradi odprave škode.

5. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.