VSRS Sklep I R 3/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-01

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - načelo ekonomičnosti - združitev pravd v skupno obravnavanje - pogoji za združitev zadev v skupno obravnavanje - odškodnina zaradi zdravniške napake - ugoditev predlogu

Škoda se odraža v poslabšanju zdravja konkretnega oškodovanca – gre torej za eno telesno in duševno trpljenje. To hkrati pomeni, da je v obeh postopkih tako po dejanski kot po pravni plati pričakovati kompleksno obravnavanje vzročne zveze, zlasti razmejitev vzrokov enega in drugega povzročitelja.

Vse navedeno kaže, da je predlog za prenos pristojnost, ki bo omogočil združitev postopkov, smotrn. Hipoteza predlagatelja, da so izpolnjeni pogoji iz 300. člena ZPP, je visoko verjetna.

Za odločitev v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Krškem je v teku pravdna zadeva za plačilo odškodnine, ki jo tožeča stranka uveljavlja od zavarovalnice, pri kateri je imela Splošna bolnišnica Slovenj Gradec zavarovano odgovornost. Uveljavlja škodo zaradi domnevne zdravniške napake.

2. Stranski intervenient je v vlogi z dne 22. 12. 2022 na sodišče naslovil predlog za prenos pristojnosti na Okrožno sodišče v Novem mestu. Trdi, da pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu teče odškodninska zadeva, v kateri tožnik uveljavlja škodo od zavarovalnice, pri kateri je imela odgovornost zavarovano Splošna bolnišnica Novo mesto. Iz trditvene podlage je razvidno, da se je tožnik najprej zdravil v eni, nato pa v drugi bolnišnici. Gre torej za enovit postopek tožnikovega zdravljenja. V obeh sporih bo potrebna izvedba dokaza z izvedencem iste medicinske stroke. V obeh sporih se bodo obravnavala enaka strokovna vprašanja. Nazadnje se bo pojavil problem razmejitve vzrokov in negativnih posledic zdravljenja, nastalih v obeh bolnišnicah. Ekonomično bi zato bilo, da bi se obe zadevi združili v enotno obravnavanje. Da bi bilo to mogoče, je treba pristojnost v tej zadevi najprej prenesti na Okrožno sodišče v Novem mestu.

3. Okrožno sodišče v Krškem je predlog za prenos pristojnosti predložilo Vrhovnemu sodišču. V predložitvenem poročilu dodatno pojasnjuje, da je bil toženec v obravnavi tako pri Splošni bolnišnici Slovenj Gradec kot pri Splošni bolnišnici Novo mesto. V postopku I P 83/2021 pri Okrožnem sodišču v Krškem uveljavlja odškodnino v zvezi z odgovornostjo zaposlenih v SB Slovenj Gradec. V postopku I P 81/2021 pri Okrožnem sodišču v Novem mestu pa uveljavlja odškodnino v zvezi z odgovornostjo zaposlenih v SB Novo mesto. V spisu se nahaja tudi kopija spisa iz postopka pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

6. Stranski intervenient na toženi stranki, kot je razvidno iz povzetega predloga, predlaga prenos pristojnosti iz razloga smotrnosti.

7. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je bila tožba najprej vložena pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu, nato pa pred Okrožnim sodiščem v Krškem (obravnavana zadeva).

8. Iz prakse Vrhovnega sodišča izhaja, da je razlog za delegacijo lahko tudi predvidena združitev več pravd, ki tečejo pred različnimi sodišči, „toda le izjemoma, saj je uresničitev možnosti, da bi se več pravd združilo za skupno obravnavanje, odvisna od presoje sodišča, na katerega je predlagan prenos pristojnosti, ali bi bilo glede na določbo 300. člena ZPP z združitvijo mogoče doseči pospešitev obravnavanja ali zmanjšanje stroškov postopka“.

Iz prakse Vrhovnega sodišča dalje izhaja, da bi bilo nesmotrno, da bi v „ločenih postopkih o v veliki meri skupnih pravnih in dejanskih vprašanjih odločala različna sodišča“.

9. Gola možnost združitve pravd torej ni avtomatičen razlog, zaradi katerega bi Vrhovno sodišče preneslo pristojnost v eni izmed zadev na drugo sodišče. Pri tem je treba presoditi vsebinske okoliščine obeh postopkov, dalje pa tudi, v kakšni fazi sta obe pravdi. Nesmiselno bi jih bilo namreč združevati, če je bil v obeh že izveden obsežen dokazni postopek.

10. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pravkar navedena ovira v obravnavani zadevi ni podana. Večinoma so bile izmenjane vloge, resda je bil zaslišan že tudi tožnik, a večidel zahtevnega dokaznega postopka sodišče vendarle še čaka. Očitno je tudi, da gre za enovit življenjski škodni primer, v katerem oškodovanec uveljavlja odškodnino od dveh povzročiteljev oziroma od dveh zavarovalnic, pri katerih sta imela povzročitelja zavarovano odgovornost. Škoda se odraža v poslabšanju zdravja konkretnega oškodovanca – gre torej za eno telesno in duševno trpljenje. To hkrati pomeni, da je v obeh postopkih tako po dejanski kot po pravni plati pričakovati kompleksno obravnavanje vzročne zveze, zlasti razmejitev vzrokov enega in drugega povzročitelja.

11. Vse navedeno kaže, da je predlog za prenos pristojnost, ki bo omogočil združitev postopkov, smotrn. Hipoteza predlagatelja, da so izpolnjeni pogoji iz 300. člena ZPP, je visoko verjetna.

12. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlogu po 67. členu ZPP ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novem mestu.

Sklep VS RS I R 151/2014 z dne 15. 1. 2015.

Sklep VS RS I R 138/2014 z dne 15. 1. 2015, enako sklep VS RS I R 40/2015 z dne 19. 3. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 300

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.