TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 524/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. A. A. (hkrati zastopnik dolžnika) je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je poimenoval "Predlog za dopustitev revizije zoper sklep I Ip 874/2023 (v zvezi z I 46/2022)", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 290/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodninska odgovornost države - policija - vzročna zveza - ugoditev predlogu - neustrezno delo - kriminalistična policija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v konkretnem primeru pravilno uporabilo materialno pravo in pravilno uporabilo doktrino adekvatne vzročnosti, ko je presodilo, da je vzročna zveza podana.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v konkretnem primeru pravilno uporabilo materialno pravo in pravilno uporabilo doktrino adekvatne vzročnosti, ko je presodilo, da je vzročna zveza podana.

1. Tožnik zahteva od države/toženke odškodnino, ker je bil zaradi pomanjkljivo, neustrezno opravljene kriminalistične preiskave, ki se je nanašala na tatvino njegove toplotne črpalke, izjalovljen pregon osumljenca.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 7.855,56 EUR z obrestmi, razvidnimi iz izreka. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženka dolžna tožniku plačati 7.137.68 EUR z obrestmi. Posledično je spremenilo tudi odločitev o stroških postopka. V ostalem delu je tožnikovo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v konkretnem primeru pravilno uporabilo materialno pravo in pravilno uporabilo doktrino adekvatne vzročnosti, ko je presodilo, da je vzročna zveza podana (brez da bi pravilnost in strokovnost preiskovalnih dejanj presodilo z uporabo določil 7. člena Zakona o nalogah in pooblastilih policije — ZNPPol, z ugotovitvijo, da bi strokovno pravilna izvedba preiskovalnih ukrepov bistveno povečala možnosti odkritja oziroma obravnave resničnega storilca, in z ugotovitvijo, da bi bil oškodovanec s tem, po normalnem teku stvari, postavljen v boljši položaj).

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 148/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - motenje posesti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije v pravdi zaradi motenja posesti ni dovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo ugovoru tožnika zoper prepis zvočnega posnetka z dne 13. 2. 2023 (I. točka izreka sklepa), zavrnilo je primarni tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna v 8 dneh vzpostaviti prejšnje posestno stanje na način, da obstoječa rjava vrata spalnice v hiši na parc. št. 103/2 in 103/3, k. o. ..., nadomesti z enakimi vrati in da se ji v bodoče prepove s takšnimi ali podobnimi dejanji motiti posest tožnika ter da mora povrniti tožniku stroške postopka (II. točka izreka), zavrnilo je tudi podredni tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna v 8 dneh vzpostaviti prejšnje posestno stanje na način, da tožniku izroči vse ključe vrat spalnice v navedeni hiši, da se ji v bodoče prepove s takšnimi ali podobnimi dejanji posegati v tožnikovo posest in da mora tožniku povrniti stroške postopka (III. točka izreka sklepa) ter odločilo še, da mora tožnik v celoti povrniti toženki njene stroške pravdnega postopka, o višini katerih bo odločilo po pravnomočnosti tega sklepa (IV. točka izreka sklepa).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in v izpodbijanem delu (tj. v II., III. in IV. točki izreka) potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še, da je tožnik dolžan toženki povrniti njene stroške pritožbenega postopka v znesku 279,99 EUR.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V obravnavanem primeru gre za pravdo zaradi motenja posesti. Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 428. člena določa, da zoper sklep, izdan v pravdi zaradi motenja posesti, revizije ni. Če zakon določa, da revizije ni, sodišče revizije ne more dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog za dopustitev revizije na podlagi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 428. člena ZPP zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS II DoR 531/2022 z dne 18. 1. 2023, II DoR 287/2019 z dne 19. 9. 2019 in II DoR 367/2016 z dne 26. 1. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377, 428, 428/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 175/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neupravičena obsodba - prestajanje zaporne kazni - odškodninska odgovornost države za neupravičeno obsodbo - odškodnina zaradi neupravičene obsodbe - denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik v obravnavani zadevi zahteva plačilo odškodnine zaradi neupravičene obsodbe v medijsko odmevni zadevi "A" ter zaradi vodenja (pred)kazenskega postopka v zadevi "B", in sicer na dveh pravnih podlagah, na podlagi določb ZKP ter neposredno na podlagi 26. člena Ustave.

2. Sodišče prve stopnje je tožniku prisodilo odškodnino v višini 39.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 2. 2021 dalje, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Glede stroškov je na podlagi uspeha pravdnih strank sklenilo, kolikšen odstotek je dolžna posamezna stranka povrniti drugi (četrti odstavek 163. člena ZPP).

3. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbama pravdnih strank (tožnikovi zgolj v delu, ki se nanaša na stroškovno odločitev) in je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožniku prisojeno odškodnino znižalo za 9.500 EUR in tožbeni zahtevek za ta znesek z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 2. 2021 zavrnilo, ter na novo odmerilo delež pravdnih stroškov, ki jih je dolžna povrniti posamezna pravdna stranka.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

"Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je glede višine prisojene odškodnine svojo odločitev naslonilo na zadeve, pri katerih je bila tožnikom odvzeta prostost v zaokroženem časovnem obdobju in je bila zavodsko prestajana, pri čemer je šlo pri tožniku v tej zadevi za t. i. vikend zapor?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 147/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Jan Zobec

predlog za delegacijo pristojnosti - zavrnitev predloga

Institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravljanje pravilnosti pri delu sodišča, niti ni sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo teh nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna in izredna pravna sredstva.

1. Tožeča stranka je skupaj s pritožbo zoper sodbo Okrajnega sodišča v Kopru z dne 16. 4. 2024 podala tudi predlog za prenos pristojnosti v tej zadevi. Okrajno sodišče v Kopru je predlog odstopilo v pristojno odločanje Vrhovnemu sodišču.

2. Tožeča stranka v predlogu očita, da je sodišče izpovedbe prič interpretiralo v nasprotju z njihovo dejansko vsebino. To pa, razen absolutne bistvene kršitve določb postopka, pomeni tudi pristranskost sodišča v korist tožene stranke, zato predlaga prenos krajevne pristojnosti.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o neodvisnosti sodišča. Ta videz bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti upoštevaje kriterij razumnega opazovalca ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli odločati po svoji vesti.

5. Iz predlagateljevih navedb je razvidno, da se ne strinja z dokazno oceno sodišča prve stopnje, med drugim tudi zato, ker naj bi sodišče prve stopnje presodilo izpovedbe prič v nasprotju z njihovo dejansko vsebino, kar naj bi poleg absolutne bistvene kršitve določb postopka pomenilo tudi pristranski odnos sodišča v korist tožene stranke. Vrhovno sodišče je že večkrat zavzelo stališče, da pravni standard "drugih tehtnih razlogov" ne zajema okoliščine, ko stranka očita sodišču morebitne kršitve procesnega ali materialnega prava, ki jih pri svojem delu stori sodišče. Institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravljanje pravilnosti pri delu sodišča, niti ni sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo teh nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna in izredna pravna sredstva.

Tožeča stranka pa predlog za delegacijo pristojnosti utemeljuje prav z očitkom napačnega odločanja v postopku.

6. Ker torej predlog ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Primerjaj npr. sklepe Vrhovnega sodišča: I R 62/2010 z dne 29. 4. 2010, I R 81/2015 z dne 9. 7. 2015, I R 121/2008 z dne 9. 10. 2008, I R 136/2020 z dne 25. 9. 2020 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 124/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - vodenje več ločenih postopkov - delitev solastnine - nepremičnina na območju različnih sodišč - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da so podani razlogi ekonomičnosti za to, da v vseh postopkih delitve solastnega premoženja postopa eno sodišče. Vodenje enega samega postopka bo vsekakor zmanjšalo stroške morebitnega izvedenca in cenilca pa tudi druge sodne stroške, kot so potni stroški, sodne takse in stroški pooblaščencev udeležencev.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Žalcu.

1. Med udeležencema poteka postopek delitve njunih solastnih nepremičnin. Predlagateljica je predlog vložila na Okrajno sodišče v Žalcu. Ker nekatere izmed nepremičnin, ki so predmet delitve, ležijo na območju Okrajnega sodišča v Celju, se je žalsko sodišče izreklo za nepristojno in zadevo v obsegu delitve teh nepremičnin odstopilo celjskemu. To sodišče predlaga delegacijo pristojnosti in navaja, da je nepremičnin, ki ležijo na njegovem območju, manj. Gre za kmetijska in gozdna zemljišča, ki skupaj z nepremičninami, o delitvi katerih odloča Okrajno sodišče v Žalcu, tvorijo kmetijo. Pred obema sodiščema poteka delitev solastnega premoženja istih solastnikov, zato je smiselno, da se delitev opravlja v enotnem postopku, saj bo le na ta način dosežena pravična delitev v skladu s solastniškimi deleži. To prav tako terja ekonomičnost postopka, saj bi dva ločena postopka podvojila procesna dejanja in stroške postopka.

3. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je smotrno, da v vseh postopkih delitve solastnega premoženja postopa eno sodišče. Vodenje enega samega postopka bo vsekakor zmanjšalo stroške morebitnega izvedenca in cenilca pa tudi druge sodne stroške, kot so potni stroški, sodne takse in stroški pooblaščencev udeležencev.

Ker je več nepremičnin, ki so predmet delitve na območju Okrajnega sodišča v Žalcu, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo to sodišče.

Tako tudi VSRS sklep I R 39/2023 z dne 19. 4. 2023 in I R 72/2018 z dne 16. 5. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 196/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev pripadajočega zemljišča - sklep procesnega vodstva - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo predlagateljice zoper II. točko izreka delnega sklepa z dne 11. 5. 2023, s katero je sodišče prve stopnje odločilo, da bo predlog predlagateljice za ugotovitev, da sta nepremičnini parc. št. 323/483 in 323/632, obe k. o. ..., pripadajoče zemljišče stavbi predlagateljice, obravnavalo v drugem postopku istega sodišča (III N 454/2020).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo. Pritrdilo je stališču sodišča prve stopnje, da izpodbijani sklep predstavlja sklep procesnega vodstva, zoper katerega ni pritožbe.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje je predlagateljica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje:

"Ali je v nepravdnem postopku v situaciji, v kateri bi lahko prišlo do protislovnih odločitev, saj se prej združeni predlog nanaša na isto dejansko in pravno podlago, dopustna smiselna uporaba instituta ločitve pravd iz 300. člena ZPP?"

5. Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (ZVEtL-1) v 51. členu določa, da je zoper pravnomočno odločbo sodišča o ugotovitvi pripadajočega zemljišča, izdano na drugi stopnji, mogoče vložiti revizijo na način in pod pogoji, kot jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.

6. Izpodbijani sklep ni pravnomočna odločba o ugotovitvi pripadajočega zemljišča, s katero bi bil postopek pravnomočno končan, zaradi česar predlog za dopustitev revizije ni dovoljen. Vrhovno sodišče ga je zato na podlagi 377. člena Zakona o pravdnem postopku v povezavi z 51. členom ZVEtL-1 zavrglo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 155/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zdravstveno stanje udeleženca - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlagana delegacija smotrna. V postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo je namreč predvideno obvezno zaslišanje osebe, ki se postavlja pod skrbništvo, predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke. Postopek se bo zato lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec trenutno biva.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Kočevju.

1. Pred sodiščem prve stopnje je v teku postopek postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Nasprotni udeleženec ima stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani, medtem ko ima začasno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Kočevju, saj je tam nameščen v dom starejših občanov.

2. Sodišče prve stopnje predlaga prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Kočevju. Navaja, da je bolj smotrno, da postopek vodi sodišče, kjer nasprotni udeleženec dejansko biva, saj ga bo moralo sodišče zaslišati in ga pregledati izvedenec, pri čemer bo procesni dejanji zaradi njegovega zdravstvenega stanja lažje opraviti tam kjer biva. Kraj dejanskega bivanja je od ljubljanskega sodišča oddaljen 42,8 km, od kočevskega pa 16,9 km.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlagana delegacija smotrna. V postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo je namreč predvideno obvezno zaslišanje osebe, ki se postavlja pod skrbništvo (61. člen Zakona o nepravdnem postopku - v nadaljevanju ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Postopek se bo zato lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec trenutno biva. Iz petega odstavka 11. člena ZNP-1 tudi izhaja, da je že zakonodajalec za položaje, ko ima udeleženec začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, predvidel tudi krajevno pristojnost sodišča njegovega začasnega prebivališča.

6. Glede na to, da nasprotni udeleženec dejansko biva na območju Okrajnega sodišča v Kočevju, je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi to sodišče.

Glej npr. VSRS sklep I R 162/2022 z dne 7. 12. 2022 in I R 11/2022 z dne 9. 2. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 531/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-06

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti.

1. A. A.  je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje sam vložil predlog za dopustitev revizije, potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložil.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.