TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 239/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-12-20

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča

Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem "drug tehtni razlog" lahko subsumirajo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka postopka. Dejstvo, da je prvi toženec zaposlen na sodišču, ki je pristojno odločati o zadevi, kot sodnik (vodja kazenskega oddelka), utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče na Ptuju.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v A. zoper toženki vložil tožbo zaradi plačila odškodnine.

2. Tožnik je predlagal delegacijo pristojnosti, ker je prvi toženec zaposlen na Okrožnem sodišču v A. kot vodja kazenskega oddelka. V predmetni pravdni zadevi bi odločal sodnik, ki je njegov sodelavec, kar bi lahko predstavljalo kršitev nepristranskosti sodišča.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi, da postopa v zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

5. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem "drug tehtni razlog" lahko subsumirajo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka postopka. Dejstvo, da je prvi toženec zaposlen na sodišču, ki je pristojno odločati o zadevi, kot sodnik (vodja kazenskega oddelka), utegne povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja. Vrhovno sodišče zato ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je sklenilo, da pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na Okrožno sodišče na Ptuju.

Primerjaj sklepe I R 131/2020, I R 197/2018, I R 149/2018, I R 23/2016, itn.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 195/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninska odgovornost države za delo sodnika - ugoditev predlogu

Po ustaljeni sodni praksi bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če bi sodniki določenega sodišča odločali o škodi, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Mariboru tožnika od toženke zahtevata povračilo škode, ki naj bi jima jo v stečajnem postopku nad družbo A., d. o. o., med drugimi povzročili sodnici pri opravljanju sodniške službe.

2. To sodišče je predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Meni, da glede na to, da gre za sodnici Okrožnega oziroma Višjega sodišča v Mariboru ter da tožnika tožbeni zahtevek utemeljujeta z (med drugim) njunim nezakonitim ravnanjem v stečajnem postopku, zadeve ne more obravnavati nobeden izmed sodnikov tega okrožnega sodišča, ne da bi se ustvarjal, vsaj pri nasprotni stranki, dvom o objektivni nepristranskosti sodišča.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Po ustaljeni sodni praksi bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če bi sodniki določenega sodišča odločali o škodi, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče oziroma sodniki, zaposleni na njem, v drugi sodni zadevi.

Prav takšna okoliščina je podana v tej zadevi, zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

(1) Primerjaj I R 1/2019 z dne 7. 2. 2019, I R 122/2021 z dne 20. 10. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 409/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-12-20

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev obstoja dedne pravice - posvojitev - zavrnitev predloga

1. Sodišče je v zapuščinskem postopku po zapustnici A. A. - domnevni tožnikovi posvojiteljici - prekinilo postopek in tožnika, ki zatrjuje, da ima po njej dedno pravico kot njen posvojenec, napotilo na pravdo zoper dedinjo, ki je zapustničina vnukinja, hčerka tožnikove pokojne polsestre. Tožnik je zato vložil tožbo za ugotovitev dedne pravice, ki se obravnava v tej pravdi.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, da ima po pokojni A. A. dedno pravico kot njen posvojenec.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, in sicer 10. člen Zakona o dedovanju glede obstoja dedne pravice tožeče stranke? 2. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, in sicer določbe Temeljnega zakona o posvojitvi, ko sta ugotavljali dedno pravico tožeče stranke? 3. Ali je ob pravilni uporabi materialnega prava v zvezi z dedno pravico tožeče stranke na podlagi posvojitve mogoče upoštevati teorijo realizacije? 4. Ali je sodišče zagrešilo bistvene kršitve določb postopka in kršilo ustavne pravice iz 14., 22., 23., 33., 53. in 56. člena Ustave RS ter poseglo v pravico do izjave tožeče stranke in kršilo načelo kontradiktornosti, s tem ko dokazna ocena ni bila skladna z metodološkimi napotki iz 8. člena ZPP? 5. Ali predstavlja stališče, ki sta ga v obravnavanem primeru zavzeli sodišči prve in druge stopnje, in sicer da tožeči stranki ni mogoče priznati dedne pravice, ker o posvojitvi ne obstoji formalni pravni akt, kršitev 14. člena Ustave RS in kršitev 14. člena EKČP, ker so s tem različno obravnavane osebe (posvojenci), ki so bile posvojene na podlagi formalnega akta, in osebe (posvojenci), ki so sicer s posvojitelji dejansko vzpostavili razmerje, kot da so bili formalno posvojeni oz. so bili prepričani, da je prišlo do formalne posvojitve že s sklenitvijo zakonske zveze z biološkim staršem otroka, toda o posvojitvi nimajo formalnega pravnega akta?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 202/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - stranka zaposlena na pristojnem sodišču - vpisničarka - dvom v nepristranskost sojenja - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je druga dolžnica zaposlena prav na izvršilnem oddelku bi utegnilo pri nasprotni stranki in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča, še posebej, ker gre v obravnavani zadevi za manjše sodišče ter posledično intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem, druga dolžnica pa je na tem sodišču zaposlena že vrsto (prek 26) let.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Piranu.

1. Upnika sta pri Okrajnem sodišču v A. proti dolžnikoma predlagala izvršbo, in sicer za uveljavitev nedenarne terjatve z izpraznitvijo in izročitvijo nepremičnine.

2. Okrajno sodišče v A. je po prejemu zadeve Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je druga dolžnica že od leta 1997 zaposlena kot vpisničarka na izvršilnem oddelku ter je poznana vsem zaposlenim (tako sodnikom kot ostalemu osebju).

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ)). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

5. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem „drug tehtni razlog“ lahko subsumirajo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka sama, še zlasti, če gre za manjše sodišče.(1) Dejstvo, da je druga dolžnica zaposlena prav na izvršilnem oddelku bi utegnilo pri nasprotni stranki in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča, še posebej, ker gre v obravnavani zadevi za manjše sodišče ter posledično intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem, druga dolžnica pa je na tem sodišču zaposlena že vrsto (prek 26) let. Vrhovno sodišče ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je sklenilo, da pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na Okrajno sodišče v Piranu.

(1) Glej, npr., sklepe I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017, I R 10/2017 z dne 2. 2. 2017, I R 81/2017 z dne 22. 6. 2017, I R 131/2016 z dne 22. 12. 2016, I R 127/2016 z dne 22. 12. 2016 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 135/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevno pristojnega sodišča - razglasitev pogrešane osebe za mrtvo - lega nepremičnine - ugoditev predlogu

V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešanega. Je pa pogrešani vpisan v zemljiško knjigo kot solastnik nepremičnine, parc. št. 1639/2 v katastrski občini ... Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Republika Slovenija je pri Okrajnem sodišču v Tolminu vložila predlog za razglasitev pogrešanega za mrtvega.

2. Okrajno sodišče v Tolminu je Vrhovnemu sodišču zadevo predložilo zaradi določitve krajevno pristojnega sodišča. Pojasnjuje, da je predlagateljica v predlogu kot zadnji znani naslov pogrešanega navedla le naslov v Italiji, ki izhaja iz zemljiške knjige. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti datuma ter kraja rojstva pogrešanega. Prav tako niso znani podatki o smrti pogrešanega in njegovih dedičih. Znano je le to, da je pogrešani v zemljiški knjigi vpisan kot solastnik nepremičnine, parc. št. 1639/2 v katastrski občini ...

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

4. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, proti kateri je vložen predlog (prvi in četrti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1)). Če so za odločanje pristojna sodišča Republike Slovenije, pa ni mogoče ugotoviti, katero sodišče je krajevno pristojno, določi krajevno pristojno sodišče Vrhovno sodišče (šesti odstavek 11. člena ZNP-1).

5. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešanega. Je pa pogrešani vpisan v zemljiško knjigo kot solastnik nepremičnine, parc. št. 1639/2 v katastrski občini ...

6. Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešani vpisan kot solastnik.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/6

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 228/2023, enako tudi VSRS Sklep I R 229/2023, VSRS Sklep I R 230/2023, VSRS Sklep I R 231/2023, VSRS Sklep I R 232/2023
VSRS Sklep I R 76/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za prenos krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

V postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno obvezno zaslišanje osebe, ki se postavlja pod skrbništvo, predviden je tudi pregled izvedenca medicinske stroke in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik. Postopek se bo zato lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec začasno biva.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Škofji Loki je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj se udeleženec, v zvezi s katerim bo moralo sodišče po uradni dolžnosti začeti postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo, nahaja na UKC Maribor, enoti za forenzično psihiatrijo, kjer bo ostal dlje časa, saj je bil tja nameščen na podlagi sklepa kazenskega sodišča, s katerimi mu je bil izrečen ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja. Ker ga bo treba v postopku za postavitev pod skrbništvo glede na določbe Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) zaslišati, izvedenec pa ga bo moral pregledati, sodišče ocenjuje, da se bo nepravdni postopek lažje izvedel pred sodiščem v Mariboru.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo so predvideni obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), njen pregled s strani izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1) in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik (64. člen ZNP-1).

Glede na navedbe v predlogu je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec začasno biva, zato je smoter delegacije izpolnjen.

Vrhovno sodišče je zato sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Mariboru.

(1) Enako je pretehtalo v številnih primerljivih zadevah.

(2) Ko ima udeleženec začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, je tudi zakonodajalec predvidel krajevno pristojnost sodišča njegovega začasnega prebivališča (peti odstavek 11. člena ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 61, 62, 64

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 211/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča, samo po sebi, brez dodatnih okoliščin, ki bi kazale na kolektivno pristransko sojenje, ne more vzbuditi dvoma v objektivno nepristrankost (celotnega) sodišča.

1. Tretja v isti vlogi predlaga izločitev sodeče sodnice, okrajnega sodišča in predsednice sodišča ter predlaga delegacijo pristojnosti. Glede slednje (o kateri Vrhovno sodišče odloča s tem sklepom) navaja, da so podane prijateljske vezi sodeče sodnice z upnikom, izvršiteljem oziroma tretjimi osebami. Nato navaja razloge, s katerimi utemeljuje, da je bil postopek očitno voden nezakonito. Predlaga, da sodeča sodnica in predsednica objektivno presodita svojo povezanost z upnikom in izvršiteljem, da se »pri nasprotni stranki ne bo pojavljal dvom o povezanosti oseb, ki so na neznan način povezane«. Ožje/tesnejše prijateljstvo strank oziroma pooblaščencev s sodnikom, ki je pri sodišču zadolžen za reševanje istovrstnih sporov, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v smislu določb ZPP (VS RS VIII R 8/2011).

3. Z določitvijo drugega sodišča se izključijo pravila o krajevni pristojnosti sodišč, zato gre za izjemen ukrep, za katerega morajo biti izpolnjeni zakonski pogoji. Med druge tehtne razloge v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju) spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki zagotavlja izključitev razumnega dvoma strank in javnosti v nepristranskost odločanja pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča, tj. z odločitvami in/ali vodenjem postopka, samo po sebi, brez dodatnih okoliščin, ki bi kazale na kolektivno pristransko sojenje, ne more vzbuditi dvoma v objektivno nepristrankost (celotnega) sodišča. Drži, da je objektivni videz sojenja zelo pomemben, a predlagateljica s posplošenimi, teoretičnimi in konkretnemu primeru ne prilagajočimi se navedbami tega videza ne uspe okrniti. Vrhovno sodišče je njen predlog zato zavrnilo.

(1) Sklepi VS RS I R 101/2013 z dne 5. 9. 2013, I R 50/2014 z dne 29. 5. 2014, I R 86/2014 z dne 18. 9. 2014, I R 83/2015 z dne 9. 7. 2015 , sklep I R 23/2016 z dne 25. 2. 2016 itd.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 188/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - sodnik pristojnega sodišča kot stranka (udeleženec) v postopku - ugoditev predlogu

Druga toženka je zaposlena na pristojnem sodišču kot sodnica. Navedena okoliščina utemeljuje prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Pred Višjim sodiščem v Ljubljani sta tožnici zoper sklep I P 810/2020 z dne 22. 5. 2023 o zavrnitvi ugovora tožnic zoper plačilna naloga za pritožbo vložili pritožbo. Za odločanje o pritožbi je pristojno Višje sodišče v Ljubljani.

2. Tožnici sta predlagali prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navajata, da je druga toženka pri Višjem sodišču v Ljubljani, ki odloča v zadevi, zaposlena kot sodnica. To po njunem mnenju nedvomno ustvarja videz objektivne pristranskosti in vzbuja resen dvom v poštenost sojenja v zadevi.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Druga toženka je zaposlena na pristojnem sodišču kot sodnica. Po oceni Vrhovnega sodišča navedena okoliščina utemeljuje prenos pristojnosti, zato je predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Celju.(1)

(1) Primerjaj I R 48/2020 z dne 12. 3. 2020, I R 82/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.