TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 398/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev stikov med staršem in otrokom - preživnina za mladoletnega otroka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je delno spremenilo predhodno sklenjeno sodno poravnavo in določilo, da se skupno starševstvo izvaja po sistemu: pet dni pri očetu in sedem dni pri mami ter tako izmenjaje. Tako določeno izvajanje skupnega starševstva se začne izvrševati s petdnevnim preživljanjem časa pri očetu. Starš, pri katerem je otrok nazadnje preživljal čas, mora oba otroka ob 18. uri zadnjega dne stikov predati drugemu staršu tako, da ga pripelje na naslov tega starša. Starša lahko dogovorno spremenita način in uro zaključka in začetka stikov. Sodišče je določilo tudi režim stikov med prazniki in počitnicami. Udeležencema je naložilo, da drug drugemu nakazujeta 210 EUR preživnine, zmanjšano za polovico otroškega dodatka, ki je določen z odločbo CSD. Dodatno morata na poseben račun nakazovati še 210 EUR. Odločba sodišča prve stopnje v del sodne poravnave, ki je določal, da otroški dodatek uveljavljata bodisi en bodisi drugi starš, ni posegla.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama udeležencev. Glede stikov je tedne razdelilo na parne in neparne. V parnem tednu preživita pri predlagateljici otroka 7 dni (ves teden od ponedeljka do nedelje), v neparnem pa v ponedeljek (do 18.00), ko ju preda očetu in oče preživi čas z otrokoma do nedelje do 18.00. Obema udeležencema je naložilo, da drug drugemu nakazujeta 257,04 EUR preživnine. Ničesar ni določilo glede upoštevanja otroškega dodatka. Zgolj ohranilo je v veljavi določbo predhodno sklenjene sodne poravnave, da ga uveljavlja eden od staršev, po dogovoru.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga predlagateljica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče druge stopnje v zadostni meri upoštevalo največjo korist otroka, s tem ko odločitev sodišča druge stopnje odstopa od predloga sodne izvedenke glede večinskega preživljanja časa otrok pri predlagateljici? 2) Ali je sodišče glede na materialne določbe od 70. do 73. člena Zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih pravilno odločilo, da otroški dodatek uveljavljata bodisi mama bodisi oče?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 198/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice A. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi Vaskrsič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - ZPP-E  - člen  67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 317/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-03

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

obvezne sestavine pritožbe - nepodpisana pritožba - nepopolna pritožba - zavrženje pritožbe - podpis pritožnika - podpis pooblaščenca - sklicevanje na pooblastilo v spisu - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo toženke

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Kje se mora nahajati podpis pooblaščenca v pritožbi oziroma, ali zadostuje, da se podpis pooblaščenca za zadostitev zahtevam iz 335. člena ZPP nahaja na pooblastilu, na katerega se pritožba sklicuje, ali drugi listini?

- Ali sta sodišče prve stopnje in sodišče druge stopnje z uporabo določb pravdnega postopka sprejeli pravilno odločitev?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Pri toženki je bila na podlagi sklepa Okrožnega sodišča v Mariboru Srg 2024/28118 z dne 23.8.2024 v sodnem registru vpisana sprememba firme, sedeža in poslovnega naslova, njeni matična in davčna številka pa ostajata nespremenjeni. Sprememba firme, sedeža in poslovnega naslova gospodarske družbe ne pomeni spremembe stranke v postopku, zato je Vrhovno sodišče le v uvodu sklepa uskladilo firmo in poslovni naslov toženke z vpisom v sodni register.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/3, 324, 324/6, 335, 336, 339, 339/2, 339/2-8, 343, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 375/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog za dopustitev revizije - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - pravniški državni izpit (PDI) - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je kot prepozen zavrglo ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi. Svojo odločitev je oprlo na ugotovitev, da je dolžnik sklep o izvršbi prejel 6. 4. 2024, ugovor pa je vložil 17. 4. 2024, kar je po preteku osemdnevnega roka, določenega v tretjem odstavku 9. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo dolžnika in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Udeleženec v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sam ali njihovi zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s s 15. členom ZIZ). Predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga torej nima postulacijske sposobnosti, zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za dopustitev revizije zavrglo (367č. in 377. člen ZPP, obakrat v zvezi s 15. členom ZIZ ).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 344/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 356/2022, VSRS Sklep II DoR 425/2022, VSRS Sklep II DoR 397/2022, VSRS Sklep II DoR 459/2022, VSRS Sklep II DoR 26/2023
VSRS Sklep I R 219/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

dr. Mateja Končina (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog za prenos krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Glede na navedbe v predlogu je očitno, da bi premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča predstavljalo nesorazmerno težavo. Postopek se bo torej lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotna udeleženka začasno biva, zato je smoter delegacije izpolnjen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je na Vrhovno sodišče podalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj je udeleženka, v zvezi s katero bo moralo sodišče po uradni dolžnosti začeti postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo, nastanjena v stanovanjski skupnosti Podgrad. Postopek bi se lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Ilirski Bistrici, ki je od kraja dejanskega bivanja udeleženke oddaljeno 13,2 km, medtem ko znaša razdalja od naslovnega sodišča do kraja bivanja udeleženke 104 km. V postopku je namreč predvideno obvezno zaslišanje udeleženke in sodelovanje z izvedencem medicinske stroke.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku; v nadaljevanju ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo so predvideni obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), njen pregled s strani izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1) in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik (64. člen ZNP-1). Osebo, ki se zaradi svojega zdravstvenega stanja ne more udeležiti naroka, se zasliši tam, kjer biva (drugi odstavek 61. člena ZNP-1). Glede na navedbe v predlogu je očitno, da bi premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča predstavljalo nesorazmerno težavo. Postopek se bo torej lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotna udeleženka začasno biva, zato je smoter delegacije izpolnjen. Vrhovno sodišče je zato pristojnost za odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 215/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

določitev krajevno pristojnega sodišča - določitev krajevne pristojnosti za zapuščinsko obravnavo - bivališče zapustnika - prebivališče dediča

V obravnavani zadevi je Vrhovno sodišče na podlagi 177. člena ZD za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Črnomlju. Pri tem je upoštevalo, da ima na območju tega sodišča (na naslovu doma starejših občanov) prijavljeno začasno prebivališče mati pokojnega, ki je po podatkih smrtovnice njegova edina zakonita dedinja.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Črnomlju.

1. Pokojni A. A. je bil državljan Republike Slovenije, ki v Republiki Sloveniji ni imel niti stalnega niti začasnega bivališča. Iz smrtovnice izhaja, da pokojni ni imel premoženja, njegova edina zakonita dedinja pa je mati.

2. Okrajno sodišče v Kočevju, ki je prejelo smrtovnico, Vrhovnemu sodišču predlaga, naj v danih okoliščinah na podlagi četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) določi, katero sodišče je krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi.

3. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, na katerega območju je zapuščina (drugi odstavek 177. člena ZD). Če je zapustnikovo premoženje v različnih krajih Republike Slovenije, je za zapuščinsko obravnavo krajevno pristojno po zakonu stvarno pristojno sodišče, na katerega območju je pretežni del zapuščine (tretji odstavek 177. člena ZD). Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

4. V obravnavani zadevi je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Črnomlju. Pri tem je upoštevalo, da ima na območju tega sodišča (na naslovu doma starejših občanov) prijavljeno začasno prebivališče mati pokojnega, ki je po podatkih smrtovnice njegova edina zakonita dedinja.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 201/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo strank z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice a. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi C.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti.i. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - ZPP-E  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 87/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2021, VSRS Sklep I R 92/2021, VSRS Sklep I R 91/2021, VSRS Sklep I R 90/2021, VSRS Sklep I R 88/2021, VSRS Sklep I R 89/2021
VSRS Sklep I R 216/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - vodja vpisnika - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

To, da je stranka postopka vodja vpisnika na sodišču, ki je sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje o zoper njo vloženem predlogu, je, četudi gre za večje sodišče, tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Pri Okrožnem sodišču v A. je bil vložen predlog za zvišanje preživnine zoper nasprotno udeleženko A. A. Vrhovnemu sodišču RS je podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1). Navaja, da je nasprotna udeleženka zaposlena na Okrožnem sodišču v A. (ki nima specializiranega družinskega oddelka) kot vodja vpisnika. Delo opravlja prav na civilnem oddelku in se vsakodnevno srečuje s sodniki in ostalim osebjem oddelka. Ocenjuje, da bi lahko obravnava predloga pri sodišču, na katerem je nasprotna udeleženka vodja vpisnika, povzročila dvom v korektnost postopka, hkrati pa bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča.

3. V skladu s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča (ali stranke) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopka v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Okoliščina, da je stranka postopka vodja vpisnika na sodišču, ki je sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje o zoper njo vloženem predlogu, je, četudi gre za večje sodišče, tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu citirane zakonske določbe. Upoštevati je namreč treba organizacijski potek delovnega procesa - zadeva (četudi bi jo obravnaval sodnik kakšnega drugega oddelka) ne more biti vpisana drugam kot v vpisnik, ki ga vodi sama nasprotna udeleženka. Poleg tega njeno delo vsebuje domala dnevne službene stike z vsemi sodniki oddelka in stike z vsakim sodnikom, ki obravnava zadevo, vpisano v vpisnik, ki ga vodi. Te okoliščine bi utegnile pri predlagatelju vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi lahko negativno vplivale tudi na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivne nepristranskosti odločanja v postopku pred sodiščem.

5. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 36/2023-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-31

UPRS (zunanji oddelek v Mariboru) Sodba II U 95/2020-13

Brigita Domjan Pavlin (preds.), Peter Golob (poroč.), dr. Erik Kerševan

predlog za dopustitev revizije - podelitev koncesij - merila za izbiro koncesionarja - sprememba meril - dopuščena revizija

Ali sme organ v razpisnem postopku za podelitev koncesije za opravljanje javne službe v osnovni zdravstveni dejavnosti spreminjati in dopolnjevati merila za izbiro koncesionarja?

Ali sme organ v razpisnem postopku za podelitev koncesije za opravljanje javne službe v osnovni zdravstveni dejavnosti spreminjati in dopolnjevati merila za izbiro koncesionarja?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije, Oddelek v Mariboru (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijano sodbo tožbi zoper odločbo Občinske uprave Občine Šentilj, št. 014-8/2018-302/71 z dne 21. 2. 2020, ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženki v nov postopek (I. točka izreka). Poleg tega je zavrglo tožbo v delu, ki se nanaša na plačilo odškodnine v znesku 138.879,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka) in odločilo o stroških postopka (III. točka izreka). Izpodbijana odločba se nanaša na podelitev koncesije za opravljanje javne službe v osnovni zdravstveni dejavnosti.

2. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije po 367.b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sodišču (v nadaljevanju ZUS-1) in Vrhovnemu sodišču predlagala, naj dopusti revizijo zaradi treh pomembnih pravnih vprašanj.

3. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je v tem obsegu predlogu ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

5. Gre namreč za pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti in za razvoj prava prek sodne prakse, o katerem Vrhovno sodišče še ni odločalo. Zaradi večje jasnosti je Vrhovno sodišče dopuščeno vprašanje delno preoblikovalo.

6. Glede preostalih dveh vprašanj Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.