VSRS Sklep Cpg 1/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-12

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

sodba na podlagi pripoznave - pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje - pravica do dvostopenjskega sodnega varstva - zavrnitev pritožbe

Zaradi odločitve o pripoznavi zahtevka je v prvostopenjski sodbi popolnoma umanjkala opredelitev do materialnopravnih, procesnopravnih in dejanskih vprašanj zadeve. Če bi sodišče druge stopnje samo razsodilo v zadevi, bi se v celoti postavilo v vlogo prvostopenjskega sodišča. V konkretnem primeru je tako zaradi varstva pravice do dvostopenjskega sojenja ustreznejša razveljavitev sodbe na kar je opozorilo drugostopenjsko sodišče samo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča druge stopnje.

II. Pravdni stranki in intervenienta nosijo vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo na podlagi pripoznave ugotovilo, da so nični vsi sklepi skupščine tožene stranke z dne 23. 4. 2021 ob 7:30 – 8:25.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke po prvotnem pooblaščencu, odvetniku Velimirju Cugmasu, in intervenientov ugodilo, izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Tožeča stranka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila pritožbo v skladu s 357.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Priglasila je stroške pritožbenega postopka.

4. Pritožba je bila vročena toženi stranki in intervenientoma. Vsi so nanjo odgovorili in priglasili stroške pritožbenega postopka. Tožena stranka se je strinjala s pritožnico in njenim predlogom, da naj sodišče pritožbi ugodi, intervenienta pa sta predlagala zavrnitev pritožbe.

6. Cilj pritožbe zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje (357.a člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) je zagotoviti učinkovito uresničevanje ustavne pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, ki bi bilo lahko ogroženo v primeru, kadar sodišče druge stopnje ne odloči dokončno o zadevi, čeprav bi glede na procesne okoliščine primera to lahko storilo. Zasleduje težnjo, da bi bil večinski delež zadev meritorno in dokončno rešen že pred pritožbenim sodiščem. Vračanje zadeve v ponovno sojenje pred sodiščem prve stopnje je mogoče le izjemoma.

7. Ena od takih izjem je po oceni Vrhovnega sodišča položaj, kakršen je tudi v obravnavani zadevi. Zaradi odločitve o pripoznavi zahtevka je v prvostopenjski sodbi popolnoma umanjkala opredelitev do materialnopravnih, procesnopravnih in dejanskih vprašanj zadeve. Če bi sodišče druge stopnje samo razsodilo v zadevi, bi se v celoti postavilo v vlogo prvostopenjskega sodišča. V konkretnem primeru je tako zaradi varstva pravice do dvostopenjskega sojenja ustreznejša razveljavitev sodbe na kar je opozorilo drugostopenjsko sodišče samo.

8. V skladu s četrtim odstavkom 357.a člena ZPP je zato Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in razveljavitveni sklep potrdilo.

9. V skladu s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških, ki so nastali v pritožbenem postopku (II. točka izreka). Ker tožeča stranka s pritožbo ni uspela, v skladu s prvim odstavkom 154. člena ZPP sama krije svoje pritožbene stroške. Vložena odgovora na pritožbo pa tudi nista pripomogla k odločitvi Vrhovnega sodišča, zato stroške odgovorov na pritožbo nosijo vložniki sami (1. odstavek 155. člena ZPP v povezavi s 1. odstavkom165. člena ZPP).

10. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej sklep VS RS Cp 15/2021 z dne 19. 5. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.