TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 49/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - obseg zapuščine - skupno premoženje zakoncev - posebno premoženje - darilna pogodba - zavrnitev predloga

1. Tožnica je s tožbo uveljavljala, da nepremičnina, stavba 361, del stavbe 89, parc. št. 289, k. o. ... (ID ...), ki v naravi predstavlja apartma št. 111 s pripadajočim parkirnim prostorom (nepremičnina), spada v skupno premoženje pokojnega očeta A. A. ter toženke in sodi v zapuščino po pokojnem očetu. Zahtevala je tudi, da ji toženka izstavi veljavno zemljiškoknjižno dovolilo za prenos lastninske pravice na nepremičnini, na podlagi katerega bo lahko v zemljiški knjigi vknjižila lastninsko pravico v svojo korist.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice, in sicer glede ugotovitve, da nepremičnina spada v skupno premoženje pokojnika in njegove žene - toženke, pri čemer znaša delež vsakega do ½ (točka I. izreka), nadalje, da sporna zapuščina v deležu do ½ spada v zapuščino po pokojniku (točka II. izreka), da mora toženka tožnici v 15. dneh izstaviti ZK dovolilo za prenos lastninske pravice v korist tožnice do ¼, sicer bo tako listino nadomestila sodba (točka III. izreka), v presežku, s katerim je tožnica uveljavljala, da delež pokojnika na sporni nepremičnini znaša do ¾ pa je zahtevek zavrnilo (točka IV. izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali je materialnopravno pravilno stališče Višjega sodišča v Celju v sodbi Cp 346/2022 z dne 8. 12. 2022, da je v konkretnem primeru pravno nepomembno, da je pokojni mož pred nakupom želel, da je tožena stranka kupila apartma in da je po nakupu priznaval, da je tožena stranka lastnica?

- Ali je materialnopravno pravilno stališče Višjega sodišča v Celju v sodbi Cp 346/2022 z dne 8. 12. 2022, da je bila v konkretnem primeru potrebna lastninska tožba z dajatvenim zahtevkom za izdajo zemljiškoknjižnega dovolila, ali pa bi bil edino pravilen ugotovitveni zahtevek?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V konkretni zadevi zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 461/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o preužitku - izročilna pogodba - ničnost pravnega posla - aleatornost pogodbe - nujni delež - prikrajšanje nujnega deleža - sodba presenečenja - nedovoljene pritožbene novote - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tako primarni tožbeni zahtevek, s katerim tožeča stranka zahteva ugotovitev ničnosti posadne listine in izročilne pogodbe z dne 21. 10. 2015 ter posadne listine z dne 5. 8. 2019 ter uveljavlja izbrisni zahtevek glede navedenih posadnih listin in izročilne pogodbe ter zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila (I. točka izreka), kot podredni zahtevek, s katerim izpodbija posadno listino z dne 5. 8. 2019 (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: 1. Ali je dopustno, da višje sodišče spremeni materialnopravni temelj izpodbijane pogodbe, ne da bi o tem dalo možnost tožeči stranki, da se o tem izjavi (pravilo obravnave na drugi stopnji)? 2. Ali je pogodba, ki jo je višje sodišče samo kvalificiralo v pogodbo o preužitku (med tem, ko je v notarskem zapisu sklenjena pogodba o izročitvi premoženja za čas življenja), navidezna? 3. Ali je v sporni izročilni (sedaj preužitni) pogodbi podano umanjkanje aleatornosti in je prišlo do prikrajšanja nujnega deleža prvega toženca (na katerega bi lahko posegla tožnica z izvršbo)? 4. Ali ima navidezno odplačna in le domnevno tvegana (aleatorna pogodba), formalno sklenjena med sorodniki prvega dednega reda in ki dolžnika povsem izključuje iz dedovanja, večjo težo od pravnomočno izvršljivih terjatev? 5. Ali je v primeru dolžniško upniških okoliščin dolgoletnega dolžnikovega izmikanja plačilu obveznosti, sodba sodišča sploh sme sloneti na spremenljivi in aleatorni (tvegani) pogodbi, sklenjeni med sorodniki prvega dednega razreda, kadar se s tem dobroverni tretji osebi dokončno onemogoči možnost izvršitve pravnomočnih terjatev?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožeče stranke zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 337, 337/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 89, 546, 551, 564

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 2/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-15

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o preužitku - razveza pogodbe o preužitku - nevzdržnost skupnega življenja - zahtevek za razvezo ali spremembo pogodbe o preužitku - podedljivost terjatve - zavrnitev predloga

1. Pokojna A. A. (v nadaljevanju preužitkarica) in toženec (v nadaljevanju tudi prevzemnik) sta sklenila pogodbo o preužitku, s katero se je preužitkarica na prevzemnika zavezala prenesti več nepremičnin, slednji pa se je zavezal, da ji bo do smrti nudil brezplačno, ogrevano in vzdrževano stanovanje v delu stanovanjske hiše, ki stoji na nepremičnini ID znak: ... ter da bo zanjo ustrezno skrbel (nudil hrano, opravljal prevoze, čistil stanovanjske prostore, pral in likal perilo, poskrbel za primerno obleko in obutev ipd.) Po sklenitvi pogodbe so se odnosi med pogodbenikoma skrhali in je skupno življenje postalo nevzdržno.

2. Preužitkarica je vložila tožbo za razvezo pogodbe o preužitku, a je med postopkom (po tem, ko je že bila zaslišana) umrla. Postopek se je nadaljeval z njenimi dediči na aktivni strani.

3. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se pogodba o preužitku, sklenjena med prednico tožnikov in tožencem, razveže ter da ji mora toženec izstaviti za vknjižbo lastninske pravice sposobno listino, s katero bo možna vknjižba lastninske pravice v njeno korist na nepremičninah, ki so predmet sporne pogodbe o preužitku. Odločilo je, da mora toženec prednici tožnikov povrniti stroške postopka.

4. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da toženec sam krije svoje pritožbene stroške.

5. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče prve stopnje v ponovljenem postopku svojo odločitev o razvezi pogodbe o preužitku iz razloga nevzdržnosti skupnega življenja kot strogo osebnostno pravico pokojne tožeče stranke lahko oprlo na izjave prič – dedičev, ki so imeli zgolj premoženjski interes po pridobitvi nepremičnin, ki so bile predmet izpodbijane pogodbe o preužitku? 2) Ali ob podanem zahtevku na razvezo pogodbe o preužitku sodišče lahko takoj uporabi najstrožjo sankcijo prenehanja pogodbe torej razvezo ali bi sodišče moralo težiti k uporabi milejše sankcije, torej, da se pogodbe spremeni?

7. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 564, 568, 568/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 69/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - spor o veljavnosti oporoke - vstop nove stranke v pravdo - subjektivna sprememba tožbe na aktivni strani - napotitveni sklep - zavrnitev predloga

1. Tožnica je bil v zapuščinskem postopku napotena na pravdo, da uveljavlja obstoj oporoke, ki naj bi jo napravil pokojni A. A. Pred sodiščem prve stopnje je spremenila tožbo tako, da sta se na njeni strani pridružila še dva tožnika. Toženka je tej spremembi nasprotovala, sodišče pa o spremembi tožbe ni odločilo s sklepom, ampak je pri izdaji sodbe, v uvod odločbe, zapisalo tri tožnike. Višje sodišče je temu sledilo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na ugotovitev veljavnosti oporoke.

3. Pritožbeno sodišče je ugodilo pritožbi, opravilo pritožbeno obravnavo, na kateri je dopolnilo dokazni postopek, in spremenilo izrek sodišča prve stopnje tako, da je zahtevku v celoti ugodilo.

4. Zoper to sodbo toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja:

‒ ali lahko Višje sodišče, ko odloča o pritožbi tožeče stranke zoper sodbo, s katero je bil zavrnjen tožbeni zahtevek (kjer tožena stranka nima pravnega interesa na pritožbi) z opravo glavne obravnave, obravnava spremenjeno tožbo tožeče stranke, ki jo je tožeča stranka spremenila po vročitvi tožbe toženi stranki in po vloženem ugovoru procesne legitimacije s strani tožene stranke in je tožena stranka spremembi nasprotovala in ni dala soglasja za njeno spremembo, brez sklepa o dovolitvi take spremembe prvostopenjskega sodišča.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 61/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na spolzkih tleh - posipanje proti poledici - neizvedba dokaza - zavrnitev dokaznega predloga za postavitev izvedenca - zavrnitev predloga

1. Tožnik je padel in se poškodoval 31. 12. 2016, ko je stopal pred lokalom ob ... v ... prehodu, kjer mu je spodrsnilo na spolzki površini na kovinskem delu jaška. Tožnik je trdil, da je bila ocena tožene stranke, da spornega predela ni treba posipati, napačna. Glede na temperature, ki so bile pod lediščem, bi morala pohodno površino na enih najbolj pretočnih ulic posuti s soljo in jo očistiti.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper to sodbo tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

1. Ali se je bilo sodišče dolžno opredeliti, do ključnega dokaza v postopku -izpiska iz arhiva Državne meteorološke službe RS za obdobje od 28.12.2016 do 31.12.2016?

2. Ali je strokovno pravilno stališče sodišča, da oceno o temperature kritičnega dne prepusti občutku - interpoliranju ocene glede tega s strani vodje vzdrževalne službe, ali je bilo vendarle sodišče v zvezi s tem dolžno angažirati ustreznega izvedenca?

3. Ali je v konkretnem primeru pravilno odločilo, da ni podana krivdna odgovornost tožene stranke, ker naj bi slednja storila vse potrebno, da bi očistila jašek?

4. Ali ni v konkretnem primeru jašek predstavljal tudi nevarno stvar, za katero bi tožena stranka objektivno odgovarja, saj so bila kritičnega dne lepo tla suha, kritičen predel jaška na eni najbolj frekvetnih pešpoti v Ljubljani, na ... prehodu pa poledenel in spolzek in je zato predstavljal nevarno stvar?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 542/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - tožba za prenehanje vznemirjanja lastninske pravice - vrnitev nepremičnine v posest - ugotovitev lastninske pravice - priposestvovanje - dobra vera - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnikov (po tožbi, tožencev po nasprotni tožbi) za prenehanje vznemirjenja in posegov v lastninsko pravico ter vrnitev nepremičnine v izključno posest in odločilo, da je toženka (po tožbi, tožnica po nasprotni tožbi) dolžna takoj odstraniti vse svoje stvari z nepremičnin tožnikov, parc. št. 139/1 in 139/2, k. o. ... ter prenehati z uporabo nepozidanega in nezaraščenega dela navedenih nepremičnin na v izreku opisan način (I. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek za ugotovitev lastninske pravice na nepremičnini po nasprotni tožbi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: 1. Ali je pravilna presoja nižjih sodišč, da je zaradi naknadno nastale neuporabnosti objekta prenehala posest toženke oz. njenega pravnega prednika na tem objektu? Ali sta sodišči v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabili pravilo o prekluziji (286. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP)? Ali je pravilna presoja nižjih sodišč o neobstoju dobre vere toženke in njenega pravnega prednika v zvezi s priposestvovanjem spornih nepremičnin? Ali je pravilna odločitev nižjih sodišč o tem, da toženka ni pridobila lastninske pravice na parc. št. 139/2 in nepozidanem delu parcele 139/1 na podlagi priposestvovanja? Ali so ravnanja priposestvovalca po izteku priposestvovalne dobe pravno relevantna in jih sodišče lahko uporabi pri presoji o njegovi dobrovernosti posesti kot predpostavki priposestvovanja?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog toženke zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 28

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 269

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 501/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila - kmetijska zemljišča - sprejem ponudbe - bistvene sestavine pogodbe - odobritev pogodbe - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižne listine za vknjižbo lastninske pravice na v izreku navedenih nepremičninah (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je odločitev sodišča prve stopnje spremenilo in odločilo, da so toženci, vsi dediči po pokojnem A. A., dolžni tožniku izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo za vknjižbo lastninske pravice na v izreku navedenih nepremičninah (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije in predlagajo, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede več vprašanj, ki se (med drugim) nanašajo na razlago materialnega prava, določb Zakona o kmetijskih zemljiščih in Obligacijskega zakona.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožencev zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o kmetijskih zemljiščih (1996) - ZKZ  - člen 20, 21, 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 45/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - amputacija okončin - povrnitev materialne škode - renta - izvedensko mnenje - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je (v delu, relevantnem za postopek dopustitve revizije) zavrnilo tožbeni zahtevek, da je dolžna toženka tožniku plačevati od pravnomočnosti sodbe, vsakih nadaljnjih pet let, do smrti tožnika, rento za nakup bionične proteze v višini 116.296,31 EUR, usklajeno s stopnjo rasti življenjskih stroškov v RS, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od pravnomočnosti sodbe oziroma od zapadlosti vsakega posameznega obroka do plačila (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika v tem delu zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (drugi odstavek I. točke izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in navaja, da Vrhovno sodišče nima sodne prakse glede dokazovanja višine materialne škode z nakupom bionične roke, v zvezi s čimer predlaga dopustitev revizije. Trdi, da je odločitev sodišč o zavrnitvi tožbenega zahtevka v tem delu materialnopravno in procesnopravno napačna.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP tožnikov predlog zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 165, 165/1, 174

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 68/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo v rezervni sklad - povišanje prispevka etažnih lastnikov v rezervni sklad - bistvena sprememba - soglasje etažnega lastnika - načrt vzdrževanja večstanovanjske stavbe - ustavne pravice - pravica do zasebne lastnine - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je v (za predlog relevantni) IV. točki izreka odločilo, da je tožena stranka dolžna plačati v rezervni sklad večstanovanjske stavbe na naslovu ... znesek 1.357,22 EUR, skupaj z v izreku navedenimi zamudnimi obrestmi, na fiduciarni račun, ki ga vodi tožeča stranka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zoper odločitev v tem delu zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: 1. Ali je z vidika 33. in 67. člena Ustave RS ustavno skladna razlaga sodišča druge stopnje glede zvišanja in izterjave prispevka za rezervni sklad stavbe? 2. V katerih primerih pomeni zvišanje prispevka za rezervni sklad brez soglasja etažnih lastnikov protiustaven poseg v lastninsko pravico in pravni položaj etažnih lastnikov, ki zvišanju prispevka nasprotujejo? 3. Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili pravila o trditvenem in dokaznem bremenu tožeče stranke glede višine tožbenega zahtevka?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 33, 67

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 25, 25a, 26

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 119

Pravilnik o merilih za določitev prispevka etažnega lastnika v rezervni sklad in najnižji vrednosti prispevka (2004) - člen 2-7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.