TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 283/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odpoved najemne pogodbe - krivdni odpovedni razlog - pravica do doma - nedotakljivost stanovanja - sorazmernost ukrepa - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica (najemodajalka) zahteva, da se toženki (najemnici) odpove najemna pogodba za stanovanje, katerega lastnica je tožnica, in da se ji naloži izpraznitev tega stanovanja. Odpoved najemne pogodbe utemeljuje z dvema krivdnima razlogoma iz prvega odstavka 103. člena Stanovanjskega zakona (v nadaljevanju SZ-1). Prvič, stanovanje uporablja tudi A. A., za katerega toženka ni sklenila aneksa k najemni pogodbi (7. točka), in drugič, tako toženka kot A. A. že dlje časa grobo kršita medsosedsko sožitje (5. točka).

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je pravilno stališče sodišča, da odpovedni razlog iz 5. točke prvega odstavka 103. člena SZ-1 ni podan? 2) Ali je pravilno stališče sodišča, da odpovedni razlog iz 7. točke prvega odstavka 103. člena SZ-1 ni podan? 3) Ali je pravilno stališče sodišča, da je tožeča stranka kot najemodajalec oseba javnega prava in je zato nujno tehtanje sorazmernosti posega v pravico tožene stranke do doma?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 103, 103/1, 103/1-5, 103/1-7

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 36

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 10/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-12

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

Tožnik pri toženki ni bil v delovnem razmerju, ampak v pogodbenem razmerju, s katerim utemeljuje premoženjskopravni zahtevek za plačilo po podjemni pogodbi. Ker ne vtožuje ugotovitve obstoja delovnega razmerja, ne gre za spor po a) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1. Ker delovno razmerje med strankama ni bilo vzpostavljeno, predmet spora ne morejo biti terjatve iz delovnega razmerja. Zato ne gre niti za spor po b) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1.

Za odločanje v tem sporu je pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Tožnik je na Okrajno sodišče v Grosupljem zoper toženko vložil tožbo za plačilo 4.493,39 EUR s pp.

2. Okrajno sodišče v Grosupljem se je s sklepom P 32/2022 z dne 17. 4. 2023 izreklo za stvarno nepristojno za odločanje v tem sporu in zadevo odstopilo v reševanje Delovnemu in socialnemu sodišču v Ljubljani. Izpostavilo je, da je šlo med strankama za poskus vzpostavitve delovnega razmerja, za dejansko izvajanje delovnega razmerja od 7. 11. 2019 do 13. 3. 2020 in dolgovano plačilo v zvezi s tem. Zato je zaključilo je, da gre za delovni spor po a) in b) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1.

3. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti. Navaja, da sta stranki sklenili pogodbo o zaposlitvi, ki pa ni bila realizirana. Tožnik je, kot sama navaja, za toženko opravljal delo na podlagi podjemne pogodbe (619. člen OZ) in plačila v zvezi s tem ni prejel. Ne gre za terjatve iz naslova delovnega razmerja. Zato ne gre za delovni spor.

4. Za odločanje v sporu je stvarno pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem.

5. Tožnik pri toženki ni bil v delovnem razmerju, ampak v pogodbenem razmerju, s katerim utemeljuje premoženjskopravni zahtevek za plačilo po podjemni pogodbi. Ker ne vtožuje ugotovitve obstoja delovnega razmerja, ne gre za spor po a) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 (o sklenitvi, obstoju, trajanju in prenehanju delovnega razmerja). Ker delovno razmerje med strankama ni bilo vzpostavljeno, predmet spora ne morejo biti terjatve iz delovnega razmerja. Zato ne gre niti za spor po b) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 (o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem oziroma njihovimi pravnimi nasledniki). Prav tako ne gre niti za kakšen drug spor iz 5. člena ZDSS-1, ki določa stvarno pristojnost delovnega sodišča v individualnih delovnih sporih.

6. Zato je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sklenilo, da je za odločanje v tem sporu pristojno okrajno sodišče (30. člen ZPP), in sicer Okrajno sodišče v Grosupljem (48. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 48

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1-b, 5/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 231/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-08-17

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - določitev nujne poti - zavrnitev predloga

1. Predlagateljica je vložila predlog za dovolitev nujne poti po že obstoječi utrjeni poti od javne ceste preko roba nepremičnin nasprotnega udeleženca, ki v naravi predstavljata kmetijsko in pozidano zemljišče.

2. Sodišče prve stopnje je predlogu ugodilo in dovolilo nujno pot za hojo in vožnjo z osebnimi vozili ter za čas gradnje objektov na parceli predlagateljice za dostop z vso potrebno gradbeno mehanizacijo. Odločilo je, da mora predlagateljica nasprotnemu udeležencu plačati denarno nadomestilo v višini 2.819 EUR in kriti stroške postopka.

3. Pritožbeno sodišče se je strinjalo z odločitvijo prvostopenjskega sodišča in zavrnilo pritožbo nasprotnega udeleženca ter odločilo, da udeleženca nosita vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča je nasprotni udeleženec vložil predlog za dopustitev revizije glede sledečih vprašanj:

- Ali je, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, materialno pravilna presoja, da predlagateljica s predmetnim predlogom ni zlorabila instituta ustanovitve nujne poti?

- Ali je, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, o ustanovitvi nujne poti odločeno v nasprotju z materialnopravnimi določbami (88. in 89. člen SPZ)?

- Ali je, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, odločitev o višini odmene za ustanovitev nujne poti v nasprotju z materialnopravnimi določbami (89. členom SPZ)?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 88, 89

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 109/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-08-17

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dodelitev otrok v varstvo, vzgojo in preživljanje - sprememba odločitve o stikih - skupno starševstvo - zavrnitev predloga

1. V obravnavani nepravdni zadevi je predlagatelj vložil predlog za spremembo zaupanja mladoletnega otroka v varstvo in vzgojo, spremembo stikov in preživnine. Udeleženca sta leta 2012 sklenila sodno poravnavo, vendar je predlagatelj po osmih letih želel več stikov z mladoletnim otrokom.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se mld. A. A. zaupa v varstvo in vzgojo obema staršema (skupno starševstvo), naslov za vročanje pošiljk ter stalno prebivališče pa je določilo na naslovu nasprotne udeleženke. V II. točka izreka je odločilo o stikih. V III. točki izreka je odločilo, da kar zahteva predlagatelj več ali drugače, se zavrne in v IV, točki izreka, da vsak udeleženec nosi svoje stroške postopka.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbi predlagatelja ugodilo in spremenilo prvo alinejo II. točke izreka, ki se nanaša na način izvrševanja stikov. Pritožbo nasprotne udeleženke (I. točka izreka) je zavrnilo.

4. V zvezi s sklepom višjega sodišča nasprotna udeleženka vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali je pravno nepravilna odločitev o skupnem starševstvu, kadar je skupno starševstvo neprimerno in v škodo mladoletnega otroka ter v istem primeru določanje obsežnih stikov med očetom in mladoletnim otrokom?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 9/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-12

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (delegacija)

Pogodbeno razmerje med sodiščem in tožencem predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot toženec, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Delovnem sodišču v Mariboru vložil tožbo zoper toženca zaradi plačila nadomestila za neizrabljen letni dopust, plačila premalo izplačanih stroškov za prevoz na delo in z dela, plačila dodatka za nadurno delo in sorazmernega dela regresa v skupni višini 3.406,05 EUR s pp.

2. Predsednica Delovnega sodišča v Mariboru je predlagala, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, saj ima pristojno sodišče s tožencem sklenjeno pogodbo o opravljanju storitev fizičnega varovanja v poslovnih prostorih Delovnega sodišča v Mariboru, Glavni trg 17, Maribor, zaradi česar bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.;) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Pogodbeno razmerje med sodiščem in tožencem predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot toženec, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 228/2022-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi - razlog nesposobnosti - odpravnina - krajši delovni čas

Revizija je bila dopuščena glede vprašanja pravilne odmere odpravnine delavcu, ki je pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti delal krajši delovni čas. Tako je vprašljivo, ali se odpravnina odmeri glede na plače, ki jih je delavec dejansko prejemal za delo v okviru krajšega delovnega časa, ali pa glede na plače, ki bi jih prejemal za opravljanje dela v okviru polnega delovnega časa.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se delavcu, zaposlenemu za krajši delovni čas na podlagi drugega odstavka 67. člena ZDR-1, ki mu je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana iz razloga nesposobnosti, pri odmeri odpravnine po določbi 108. člena ZDR-1 upošteva povprečje dejansko izplačanih plač ali povprečje plač, preračunanih na polni delovni čas.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo v plačilo 3.273,35 EUR iz naslova odpravnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 5. 2021 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Zastavlja vprašanje, ali se delavcu, zaposlenemu za krajši delovni čas na podlagi drugega odstavka 67. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1), ki mu je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana iz razloga nesposobnosti, pri odmeri odpravnine po določbi 108. člena ZDR-1 upošteva povprečje dejansko izplačanih plač ali povprečje plač, preračunanih na polni delovni čas.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP. Zato je revizijo dopustilo (tretji odstavek 367c. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VDSS sodba Pdp 7/2011, enako Pdp 374/2011
VSRS Sklep X DoR 73/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-13

dr. Erik Kerševan (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), mag. Tatjana Steinman

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - umik predloga

Ker predlagateljica dolžne takse v roku ni plačala in ker tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse (tretji odstavek 105.a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1), se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je s sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper odločbo, št. DT 0610-5532/2018-25 z dne 8. 10. 2019, s katero je Finančna uprava Republike Slovenije v postopku davčnega inšpekcijskega nadzora tožnici odmerila in naložila v plačilo davek na dodano vrednost v znesku 30,99 EUR ter dohodnino od dividend fizičnih oseb v znesku 39.548,27 EUR, skupaj s pripadajočimi obrestmi.

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo je tožnica (v nadaljevanju predlagateljica) vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Predlog za dopustitev revizije se šteje za umaknjen.

4. Po prvem in drugem odstavku 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105. a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

5. Predlagateljica ob vložitvi predloga za dopustitev revizije sodne takse, ki mora biti plačana po predpisih o sodnih taksah, ni plačala. Zato jo je Vrhovno sodišče s plačilnim nalogom X DoR 73/2023-3 z dne 26. 5. 2023 pozvalo na njeno plačilo in ji določilo rok 15 dni ter jo opozorilo na posledice neplačila. Po podatkih v spisu je predlagateljica navedeni plačilni nalog prejela 31. 5. 2023. Rok za plačilo sodne takse se je tako iztekel 15. 6. 2023. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni plačana.

6. Vrhovno sodišče je predlagateljico seznanilo z dejstvom neplačila in ji dalo možnost, da se v roku osmih dni o tem izjavi. Hkrati jo je opozorilo, da naknadno plačilo sodne takse ne more vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105. a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1. Na navedeni poziv se predlagateljica ni odzvala.

7. Ker predlagateljica dolžne takse v roku ni plačala in ker tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse (tretji odstavek 105.a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1), je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 86/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-12

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE

dopustitev revizije - (ne)pristojnost slovenskih sodišč - dogovor o pristojnosti - ugovor pristojnosti - pravica do izjave

- ali je sodišče kršilo 3. točko 8. člena Uredbe (EU) 1215/2012, ker je štelo, da nasprotna tožba, ki jo je vložila (sedaj) tožeča (prej tožena) stranka, kot obrambno sredstvo zoper tožbo nasprotne stranke, ki jo pred tem le-ta vložila v Republike Sloveniji, ne izpolnjuje pogojev mednarodne pristojnosti za obravnavanje zadeve pred sodiščem v Republiki Sloveniji,

- ali je sodišče prekomerno poseglo v pravico do izjave tožeče stranke po 22. členu Ustave RS s tem, ko se ni opredelilo do navedb tožeče stranke o obstoju izven pogodbene škode oziroma ko je trditve tožeče stranke presojalo kot pavšalne oziroma da naj bi trditve o izvenpogodbeni škodi samo smiselno navajala.

- ali je sodišče kršilo 3. točko 8. člena Uredbe (EU) 1215/2012, ker je štelo, da nasprotna tožba, ki jo je vložila (sedaj) tožeča (prej tožena) stranka, kot obrambno sredstvo zoper tožbo nasprotne stranke, ki jo pred tem le-ta vložila v Republike Sloveniji, ne izpolnjuje pogojev mednarodne pristojnosti za obravnavanje zadeve pred sodiščem v Republiki Sloveniji,

- ali je sodišče prekomerno poseglo v pravico do izjave tožeče stranke po 22. členu Ustave RS s tem, ko se ni opredelilo do navedb tožeče stranke o obstoju izven pogodbene škode oziroma ko je trditve tožeče stranke presojalo kot pavšalne oziroma da naj bi trditve o izvenpogodbeni škodi samo smiselno navajala.

1. Sodišče prve stopnje se je na podlagi presoje, da ni podana pristojnostslovenskega sodišča, izreklo za nepristojno za odločanje v tej zadevi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sklepsodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah - člen 8, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 108/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-07

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev pogodbe o odsvojitvi poslovnega deleža - družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - prodaja poslovnega deleža - predkupna pravica - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali obstoji predkupna pravica družbenikov v primeru prodaje poslovnih deležev med samimi družbeniki skladno z določbo 481. člena ZGD-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali obstoji predkupna pravica družbenikov v primeru prodaje poslovnih deležev med samimi družbeniki skladno z določbo 481. člena ZGD-1?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbene zahtevke na razveljavitev Notarskega zapisa Pogodbe o odplačni odsvojitvi poslovnega deleža z dne 8.5.2019 in o dolžnosti sklenitve prodajne pogodbe za poslovni delež s tremi tožniki. Sodišče druge stopnje je tako odločitev potrdilo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlagajo tožniki predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 481

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.