TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 477/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode - denarna socialna pomoč - enotna odškodnina za nepremoženjsko škodo - elementi odškodninske odgovornosti - trditveno in dokazno breme glede vzročne zveze - pogoji za pobot - namerna povzročitev škode - zavrnitev predloga

1. Tožnik toži za plačilo odškodnine zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva v obdobju od 26. 2. 1992 do 24. 4. 2002 po Zakonu o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva.

2. Sodišče prve stopnje je med drugim ugotovilo obstoj tožnikove terjatve do toženke v višini 4.840 EUR in da višja terjatev ne obstoji (II. točka izreka), ugotovilo obstoj toženkine terjatve do tožnika v višini 63.296,58 EUR in da višja terjatev ne obstoji (III. točka izreka), po pobotu ugotovljenih terjatev ugotovilo, da tožnikova terjatev preneha, in odločilo, da se tožbeni zahtevek zavrne (IV. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo v izpodbijanem delu zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (II. točka izreka).

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: 1. Ali je sodišče materialnopravno pravilno odločilo o višini odškodnine za nematerialno škodo? 2. Ali je sodišče kršilo razpravno načelo, ko je štelo, da trditve toženke o nasprotovanju vzročni zvezi, in sicer da vzrok zatrjevane težave ni bil izbris, temveč so bili vzroki drugje, zadosti konkretizirane, da je sodišče odločilo, da polovica težav tožnika gre na račun izbrisa, polovica pa ne? 3. Ali je tožnik dolžan za dokaz vzročne zveze za priznanje materialne škode izpolnjevati pogoje za dodelitev denarne socialne pomoči, ali je denarna socialna pomoč zgolj merilo ugotavljanja višine odškodnine? 4. Ali je podana absolutna bistvena kršitev določb Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) pri presoji izteka pogojev za pobot in v zvezi s tem zastaranje terjatve tožene stranke?

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP tožnikov predlog zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (2013) - ZPŠOIRSP  - člen 10, 11

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 316, 316-3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 521/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - uveljavljanje ničnosti prodajne pogodbe - prodaja nepremičnin - volja za sklenitev pogodbe - oderuška pogodba - zavrnitev predloga

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti pogodbe o prodaji nepremičnin zaradi odsotnosti pogodbene volje in oderuštva in plačilo protivrednosti prodanih nepremičnin. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Vrhovno sodišče je odločilo, da niso izpolnjeni pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije.

1. Tožnik je s tožbo od sodišča zahteval, naj ugotovi, da je nična pogodba o prodaji nepremičnin parc. št. 338/7, 338/8, 338/13 in 338/26, vse k. o. ..., ki sta jo s pokojnim bratom v obliki notarskega zapisa 16. 3. 2001 sklenila s toženko. Zatrjeval je, da ni vedel kaj podpisuje in zato ni bilo njegove pogodbene volje in da je pogodba oderuška. Ker nepremičnin ni več mogoče vrniti v naravi, je zahteval plačilo protivrednosti nepremičnin v znesku 306.780 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je njegov tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

- ali sodišče z opustitvijo razlogov v sodbi, ki zadevajo trditev, da posel ni nastal zaradi odsotnosti volje tožnika za sklenitev pogodbe, ni kršilo 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP oziroma, ali sodba sodišča druge stopnje ustreza zahtevam po obrazloženi sodni odločbi?

- ali je sodišče v zadostni meri ocenilo in preizkusilo verodostojnost izpovedbe tožene stranke ter ali je pravilno zavrnilo dokaze z zaslišanjem prič A. A., B. B., C. C., D. D., E. E. in ostali?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje predsedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367. a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 90/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - umik predloga za dopustitev revizije

Tožnik je predlog za dopustitev revizije umaknil, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek za vrnitev umetniške slike z motivom „Nejeverni Tomaž“, zasežene v kazenskem postopku.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Z vlogo z dne 24. 4. 2023 je tožnik predlog za dopustitev revizije umaknil.

5. V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Tožnik je predlog za dopustitev revizije umaknil, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo, zato je na podlagi navedenih zakonskih določil sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

6. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
VSRS Sklep II DoR 291/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odkupna pravica - kmetijsko zemljišče - predkupni upravičenec - dopuščena revizija

Ali je pravilna materialnopravna presoja nižjih sodišč, da v okoliščinah konkretnega primera pridejo v poštev določbe Zakona o kmetijskih zemljiščih glede načina in postopka prodaje kmetijskih zemljišč, predvsem glede odobritve posla in bi tožeča stranka za uspeh s tožbenim zahtevkom morala predložiti potrdilo o odobritvi pravnega posla oziroma potrdilo, da odobritev ni potrebna?

Ali je pravilna materialnopravna presoja nižjih sodišč, da v okoliščinah konkretnega primera pridejo v poštev določbe Zakona o kmetijskih zemljiščih glede načina in postopka prodaje kmetijskih zemljišč, predvsem glede odobritve posla, in bi tožeča stranka za uspeh s tožbenim zahtevkom morala predložiti potrdilo o odobritvi pravnega posla oziroma potrdilo, da odobritev ni potrebna?

1. V naslovni zadevi tožnik zahteva uveljavitev odkupne pravice na nepremičnini.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevek zavrnilo. Pritožbeno sodišče je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik predlaga, da se dopusti revizija glede naslednjih vprašanj:

Ali je pravilna materialnopravna presoja nižjih sodišč, da gre pri pravnem poslu, sklenjenim med tožnikom in tožencem na podlagi izjave tožnika o uveljavljanju odkupne pravice z dne 1. 7. 2021, za prodajno pogodbo in ne za atipično pogodbo, ki se po svoji vsebini približuje v pravni teoriji poimenovanemu mešanemu darilu?

Ali je pravilna materialnopravna presoja nižjih sodišč, da v okoliščinah konkretnega primera pridejo v poštev določbe Zakona o kmetijskih zemljiščih glede načina in postopka prodaje kmetijskih zemljišč, predvsem glede odobritve posla, in bi tožeča stranka za uspeh s tožbenim zahtevkom morala predložiti potrdilo o odobritvi pravnega posla oziroma potrdilo, da odobritev ni potrebna?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 66/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-19

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za dopustitev revizije - pravilna pravna kvalifikacija - drug dohodek - dopustitev revizije

Ali je Upravno sodišče s prekvalifikacijo spornega posojila v drug dohodek iz 11. točke drugega odstavka 105. člena ZDoh-2 odstopilo od stališč Vrhovnega sodišča iz sodbe in sklepa opr. št. X Ips 91/2017?

Ali je Upravno sodišče s prekvalifikacijo spornega posojila v drug dohodek iz 11. točke drugega odstavka 105. člena ZDoh-2 odstopilo od stališč Vrhovnega sodišča iz sodbe in sklepa opr. št. X Ips 91/2017?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je z izpodbijano sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije št. DT 0610-426/2018-20 z dne 22. 5. 2019 s katero je davčni organ tožnici odmeril akontacijo dohodnine od davčne osnove 250.000,00 EUR po stopnji 25 % v znesku 62.500,00 EUR in pripadajoče obresti po 7 % obrestni meri v višini 8.989,73 EUR.

2. V razlogih navedene pravnomočne sodbe je Upravno sodišče navedlo, da po njegovi presoji obstojijo objektivne okoliščine, ki sta jih ugotovila davčni organ in toženka, ki kažejo na to, da obstaja prikrit pravni posel, ki je relevanten za obdavčenje, in sicer prejem obdavčljivega dohodka s strani tožnice brez vračila, zato posojilna pogodba kot navidezni pravni posel na področju davkov ne povzroča posledic. Prejeti dohodek se obdavči kot prejem drugih dohodkov, od katerih se je pravilno obračunala akontacija dohodnine.

3. Tožnica je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnih pravnih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz 2. alineje drugega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa (pri čemer ga je Vrhovno sodišče zaradi večje jasnosti skrajšalo) izpolnjeni, zato je tožničinem predlogu za dopustitev revizije v tem delu ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP). Gre za vprašanje pravilne pravne kvalifikacije prejetega dohodka kot drugega dohodka iz 11. točke 105. člena ZDoh-2, s katerim se je Vrhovno sodišče ukvarjalo že v sodbi in sklepu št. X Ips 91/2017 z dne23. 3. 2022, predlagateljica pa je izkazala dvom v to, ali je Upravno sodišče v obravnavani zadevi pravilno uporabilo stališča Vrhovnega sodišča iz navedene sodbe in sklepa. Odgovor na zastavljeno vprašanje je zato objektivno pomemben za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava.

6. V preostalem delu Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

Zakon o dohodnini (2006) - ZDoh-2  - člen 105, 105-11

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/2, 367a/2-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 247/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - povračilo stroškov preživljanja - regresni zahtevek - dokazno breme - pobotni ugovor - zavrnitev predloga

1. Tožeča stranka (v nadaljevanju: tožnik) s tožbo uveljavlja regresni zahtevek na podlagi 56. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerij.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku za plačilo 34.154,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje do plačila ugodilo, zahtevek je zavrnilo le v delu, v katerem je tožnik zahteval plačilo zakonskih zamudnih obresti pred vložitvijo tožbe. Ugotovilo je tudi, da ne obstoji terjatev toženke do tožnika v zneskih, ki jih je uveljavljala v pobot.

3. Toženka se je zoper sodbo pritožila, višje sodišče pa jo je zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

4. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in zastavlja sledeča vprašanja:

1. Ali je v konkretnem primeru tožba, glede na tožbene navedbe, ki so same s seboj v nasprotju, sklepčna?

2. Ali glede na namensko porabo hipotekarnega kredita, lastniške deleže na nepremičnini in splošna pravila obligacijskega prava, predlagateljico bremeni ½ ali 2/5 dolga?

3. Ali predlagateljica lahko v konkretni zadevi proti tožniku uveljavlja pobotni ugovor, ki temelji na preživninskih obveznostih slednjega, ki izhajajo iz pravnomočne sodbe in jih tožnik ni izpolnjeval?

4. Ali pravnomočna sodba o določitvi preživnine veže roditelja po polnoletnosti otroka, če se ta redno šola in ni sklenjenih drugačnih sporazumov?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 56, 133

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 199

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 257/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

dr. Ana Božič Penko (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KAZENSKO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zahtevek za povrnitev premoženjske in nepremoženjske škode - neutemeljen odvzem prostosti - prestajanje zaporne kazni - bivalne razmere v zaporu - odprti oddelek - zapor ob koncu tedna - višina odškodnine - enotna odškodnina - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, toženi Republiki Sloveniji naložilo, da je dolžna tožniku za premoženjsko in nepremoženjsko škodo zaradi neutemeljeno odvzete prostosti plačati še odškodnino v višini 7.666,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 6. 2019 dalje do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je v obravnavanem delu pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je višje sodišče materialnopravno pravilno upoštevalo čas odvzema prostosti, izvrševanje kazni v odprtem delu zapora in v vikend zaporu ter posledice, ki so tožniku nastale na nepremoženjskem področju?

- Ali je višje sodišče pravilno odločilo o vzročni zvezi med pravnomočno kazensko sodbo, časom, ki ga je tožnik preživel na odprtem oddelku zapora na Igu in vikend zaporu, ter vsemi ostalimi posledicami, ki so zaradi tega nastale?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 538, 538/1, 540

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 229/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - postopek za določitev pripadajočega zemljišča k stavbi - pravnomočno končan postopek - zavrnitev zahteve za obnovo postopka - obnovitveni razlogi - izvedensko mnenje iz drugega postopka - zavrnitev predloga

1. Predlagatelji obnove postopka so navedli, da jim je bilo kot udeležencem v postopku ugotovitve pripadajočega zemljišča k stavbi z naslovom ..., dne 25. 3. 2019 vročeno izvedensko mnenje z dne 5. 3. 2019 (sicer iz drugega postopka), iz katerega izhaja, da je izvedenka urbanistične stroke del zemljišča s parc. št. 132/9, ki v naravi predstavlja dovoz in dostop ter parkirišče stavbe z naslovom ..., opredelila kot individualno pripadajoče zemljišče te stavbe. Po njihovem mnenju je to izvedensko mnenje novo procesno gradivo, s katerim je izkazan obnovitveni razlog po 10. točki 394. člena Zakona o pravdnem postopku

2. Sodišče prve stopnje zavrnilo zahtevek predlagateljev ter odločilo o stroških postopka.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo predlagateljev in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sklepom višjega sodišča predlagatelji vlagajo predlog za dopustitev revizije in predlagajo dopustitev revizije glede vprašanja:

1. Ali v pravnomočno končanem postopku za ugotovitev pripadajočega zemljišča, v katerem je bila meritorna odločba sodišča oprta na izvedensko mnenje, ki je temeljilo na statičnem principu ugotavljanja namembnosti nekdanjega družbenega zemljišča in zgolj izvornem načrtovanju soseske, novo izvedensko mnenje, ki je bilo pridobljeno po pravnomočnem končanju postopka v drugem sodnem postopku in ki temelji na dinamičnem principu ugotavljanja namembnosti istega zemljišča ter dodatnih urbanističnih virih iz časa družbene lastnine, predstavlja nov dokaz in podlago za obnovo pravnomočno končanega postopka?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 394, 394-10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 393/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - ukrep nadzorovane obravnave - sprejem v nadzorovano obravnavo na podlagi sklepa sodišča - podaljšanje zdravljenja v nadzorovani obravnavi - podaljšanje ukrepa - trajanje ukrepa - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se nasprotna udeleženka sprejme v zdravljenje v nadzorovano obravnavo za čas 6 mesecev od izdaje tega sklepa, tj. od 11. 9. 2023 do 11. 3. 2024 in določilo koordinatorje nadzorovane obravnave. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo nasprotne udeleženke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je, da bo o stroških pritožbenega postopka odločilo sodišče prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga nasprotna udeleženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju, ali se v primeru potrebe po nadaljevanju oziroma podaljšanju zdravljenja v nadzorovani psihiatrični obravnavi osebe, ki je predhodno v nadzorovani obravnavi že zdravljena, časovno obdobje nadaljnjega psihiatričnega zdravljenja v nadzorovani obravnavi po določbah prvega odstavka 83. člena Zakon o duševnem zdravju šteje oziroma računa od naslednjega dne po izteku predhodnega zdravljenja v nadzorovani obravnavi ali pa šele od izdaje sklepa sodišča prve stopnje o sprejemu osebe v podaljšano nadzorovano obravnavo.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 81, 83, 83/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.