VSRS Sklep II DoR 352/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagatelji so predlagali ugotovitev pripadajočega zemljišča k stavbam v soseski večstanovanjskih vrstnih hiš na Lavrici.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom med drugim odločilo, da se ustavi postopek glede parcel, ki predstavljajo javno dobro (javne ceste, pločniki itd.), določilo splošne skupne dele posameznih stavb, ki v naravi predstavljajo atrije ali komunikacijsko - manipulacijske površine, ki za posamezno stavbo še niso bili določeni in kot splošne skupne dele vseh stavb v soseski določilo parcele, ki v naravi predstavljajo igrišča, smetnjake in zelene površine. Sodišče je ustanovilo tudi služnost dostopa do lastniških parkirišč, ki niso bila dostopna preko javne ceste, poleg tega pa ugotovilo obstoj služnosti uporabe, nadzora, upravljanja itd. infrastrukture v korist Elektro Ljubljana. Za to zadevo odločilna pa je bila zavrnitev predloga za ugotovitev pripadajočega zemljišča za parcele v skladu z določbami Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (v nadaljevanju: ZVEtL-1), ki v naravi predstavlja nize individualnih parkirnih mest v soseski in parkirišča za obiskovalce soseske.

3. Predlagatelji v predlogu za dopustitev revizije zastavljajo tri vprašanja:

1. Ali se 42. člen ZVEtL-1 razlaga tako, da ga je mogoče uporabiti le za zemljišča, ki jih je investitor stavbe, kateri bi ta zemljišča morala pripadati, pridobil pred 1. 1. 2003, ne pa tudi za zemljišča, ki jih je investitor pridobil po tem datumu zato, da bi zadostil zakonskim zahtevam glede obsega pripadajočih zemljišč k taki stavbi, ker investitor v prvotnem projektu ni zagotovil pripadajočih zemljišč v zadostnem obsegu?

2. Ali se 42. in 43. člen ZVEtL-1 razlagata tako, da v primeru, ko je izpodbita domneva iz prvega odstavka 44. člena ZVEtL-1 o tem, da je lastnik stavbe tudi lastnik pripadajočega zemljišča, sploh ni treba uporabiti meril za določitev pripadajočega zemljišča iz prvega odstavka 43. člena ZVEtL-1?

3. Ali je mogoče domnevo iz drugega odstavka 43. člena ZVEtL-1 o tem, da se za pripadajoče zemljišče šteje tisto zemljišče, ki je bilo z upravno odločbo določeno kot funkcionalno zemljišče ali gradbena parcela stavbe, če se z merili iz odstavka 43. člena ZVEtL-1 ne dokaže drugače, uspešno izpodbiti z dokazom o drugačni pogodbeni volji strank?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.