TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 231/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

povrnitev nepremoženjske škode - povrnitev premoženjske škode - dolžni nadzor vzgojiteljice - otrok - padec - padec otroka - skrbnost dobrega strokovnjaka

Ali je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo materialno pravo, ko je štelo, da toženka, glede na ugotovljene okoliščine, ob spornem previjanju otroka ni ravnala z zadostno skrbnostjo, torej s skrbnostjo dobrega strokovnjaka.

Ali je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo materialno pravo, ko je štelo, da toženka, glede na ugotovljene okoliščine, ob spornem previjanju otroka ni ravnala z zadostno skrbnostjo, torej s skrbnostjo dobrega strokovnjaka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 7.699,90 EUR iz naslova nepremoženjske škode in premoženjske škode, nastale v škodnem dogodku 2. 11. 2021, v katerem je enoletnik toženki med previjanjem padel s previjalne mize in si zlomil nogo. Presodilo je, da je toženka kot vzgojiteljica ravnala po pravilih stroke in ni zanemarila ustreznega nadzora nad tožnikom. Podani nista ne protipravnost njenega ravnanja ne krivda. Do povzročene škode je torej prišlo po nesrečnem naključju, zato toženki ni mogoče pripisati odgovornosti za padec.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo tožničini pritožbi in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je izdalo vmesno sodbo, s katero je tožbenemu zahtevku po podlagi v celoti ugodilo, zadevo pa zaradi odločitve o višini tožbenega zahtevka vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Presodilo je, da previjanje otroka ni ustrezalo strokovnim standardom, posebej glede na značilnosti konkretnega otroka, s katerimi je bila vzgojiteljica seznanjena.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja:

Ali je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo materialno pravo, ko je štelo, da toženka, glede na ugotovljene okoliščine, ob spornem previjanju otroka ni ravnala z zadostno skrbnostjo, torej s skrbnostjo dobrega strokovnjaka.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku za dopustitev revizije, izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 368/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - poklicno zavarovanje - uveljavitev nedenarne terjatve - primernost izvršilnega naslova - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - načelo stroge formalne legalitete izvršilnega postopka

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo izvršbo zoper delodajalca upnika zaradi izterjave denarne in uveljavitve nedenarne terjatve. V delu, ki se nanaša na nedenarno terjatev, je izvršbo dovolilo z naložitvijo dolžniku: da upnika v roku 8 dni prijavi v poklicno zavarovanje v Sklad obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja za obdobja od 3. 7. 2015 do 4. 5. 2018 in od 29. 10. 2018 do 31. 8. 2019; da s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d. d., (KAD) sklene pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za nazaj, in sicer za obdobje od 3. 7. 2015 do 31. 12. 2016 po prispevni stopnji 9,25 %, od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 po prispevni stopnji 8 %, za obdobja od 1. 1. 2018 do 4. 5. 2018 in od 29. 10. 2018 do 31. 8. 2019 pa po prispevni stopnji 8,4 % od bruto plače upnika; da za navedena obdobja na upnikov osebni račun, ki ga bo imel odprtega pri KAD, plača prispevke za nazaj. Dolžnikov ugovor zoper sklep o izvršbi je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo, izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo in sklenilo, da stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja vprašanje, ali se šteje izvršilni naslov za primeren po 21. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), če ne vsebuje vseh parametrov, ki omogočajo izračun višine obveznosti.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 21

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 195/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-15

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

vodilni delavec - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - razlog nesposobnosti - razrešitev vodilnega delavca - zagovor - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

‒ ali razrešitev vodilnega delavca iz 74. člena ZDR-1 lahko sama po sebi predstavlja podlago za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti,

‒ ali statut delniške družbe predstavlja predpis, izdan na podlagi zakona, v smislu 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1,

‒ ali je vodilnemu delavcu pogodbo o zaposlitvi mogoče zakonito redno odpovedati iz razloga nesposobnosti brez predhodnega zagovora.

‒ ali razrešitev vodilnega delavca iz 74. člena ZDR-1 lahko sama po sebi predstavlja podlago za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti,

‒ ali statut delniške družbe predstavlja predpis, izdan na podlagi zakona, v smislu 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1,

‒ ali je vodilnemu delavcu pogodbo o zaposlitvi mogoče zakonito redno odpovedati iz razloga nesposobnosti brez predhodnega zagovora.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevke za ugotovitev nezakonitosti in razveljavitev redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi z dne 3. 2. 2023, razvezo pogodbe o zaposlitvi za delovno mesto samostojni strokovni sodelavec za računovodstvo in finance, za reintegracijo na prejšnje delovno mesto in plačilo škode zaradi neizplačanih plačil od 16. 2. 2023 do vrnitve na delo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

‒ ali razrešitev vodilnega delavca iz 74. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1) lahko sama po sebi predstavlja podlago za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti;

‒ ali statut delniške družbe predstavlja predpis, izdan na podlagi zakona, v smislu 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1;

‒ ali je vodilnemu delavcu pogodbo o zaposlitvi mogoče zakonito redno odpovedati iz razloga nesposobnosti brez predhodnega zagovora, čeprav ne obstajajo okoliščine, zaradi katerih bi bilo od delodajalca neupravičeno pričakovati, da delavcu to omogoči.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanj, navedenih v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 74, 89, 89/1, 89/1-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 199/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - argumenti za zavrnitev dokaznega predloga - delegacija pristojnosti

Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice A. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi Vaskrsič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 205/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-26

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - državna štipendija - vračilo štipendije - odpis dolga

‒ kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije,

‒ ali mora izplačevalec pravice, ko odloča o odpisu dolga na podlagi devetega odstavka 44. člena ZUPJS, obvezno pridobiti mnenje centra za socialno delo.

‒ kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije,

‒ ali mora izplačevalec pravice, ko odloča o odpisu dolga na podlagi devetega odstavka 44. člena ZUPJS, obvezno pridobiti mnenje centra za socialno delo.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke z dne 10. 5. 2023 in zadevo vrnilo toženki v ponovno upravno odločanje.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

‒ kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije;

‒ ali mora izplačevalec pravice, ko odloča o odpisu dolga na podlagi devetega odstavka 44. člena ZUPJS, obvezno pridobiti mnenje centra za socialno delo;

‒ ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP podani glede vprašanj, navedenih v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (2010) - ZUPJS  - člen 44, 44/9

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 235/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-26

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Iz 367., 367.b in 384. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izhaja, da je predlog za dopustitev revizije dovoljen zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje in zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan.

Sklep vrhovnega sodišča o zavrnitvi pritožbe zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje in vrnitvi zadeve temu sodišču v novo sojenje ni odločitev, zoper katero bi bilo dopustno vložiti predlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo zahtevek, da se ugotovi, da sta prepoved opravljanja dela in redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnih razlogov nezakoniti, da tožnici delovno razmerje pri toženki ni prenehalo z iztekom odpovednega roka in ji še vedno traja z vsemi pravicami in obveznostmi, da je toženka dolžna tožnici vzpostaviti delovno razmerje, jo prijaviti v obvezna zavarovanja, ji za čas od nezakonitega prenehanja delovnega razmerja do ponovnega nastopa na delo plačati plačo z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter še sorazmerni del regresa in odškodnino za nepremoženjsko škodo.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnice in sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je ugotovilo nezakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi in prepovedi opravljanja dela ter ugotovilo, da tožnici delovno razmerje z iztekom odpovednega roka ni prenehalo. Glede preostalih zahtevkov je sklenilo, da se sodba sodišča prve stopnje razveljavi in zadeva temu sodišču vrne v novo sojenje.

3. Toženkino pritožbo zoper navedeni sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe in vrnitvi zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje je Vrhovno sodišče zavrnilo s sklepom Dsp 6/2024 z dne 17. 9. 2024.

4. Zoper ta sklep vlaga toženka predlog za dopuščeno revizijo, v katerem izraža nestrinjanje z zavrnitvijo pritožbe in izpostavlja določena vprašanja.

6. Iz 367., 367.b in 384. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izhaja, da je predlog za dopustitev revizije dovoljen zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje in zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan.

7. Sklep vrhovnega sodišča o zavrnitvi pritožbe zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje in vrnitvi zadeve temu sodišču v novo sojenje ni odločitev, zoper katero bi bilo dopustno vložiti predlog za dopustitev revizije.

8. Zato je vrhovno sodišče predlog toženke za dopustitev revizije zoper navedeni sklep ob smiselni uporabi 374. člena ZPP v zvezi s 383. členom ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367b, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 257/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-17

Samo Puppis (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - izvajanje kolektivne pogodbe - sklep uprave - ničnost - pravni interes - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno zavrglo predlog zaradi pomanjkanja pravnega interesa.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno zavrglo predlog zaradi pomanjkanja pravnega interesa.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je sklep uprave nasprotnega udeleženca, objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije št. 94/23 z dne 1. 9. 2023, ničen in da je nasprotni udeleženec dolžan plačati predlagatelju stroške postopka v višini, ki izhaja iz sklepa.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi nasprotnega udeleženca, izpodbijano sodbo razveljavilo in predlog predlagatelja zavrglo ter odločilo, da je predlagatelj dolžan nasprotnemu udeležencu povrniti stroške postopka pred sodiščem prve stopnje v višini, kot izhaja iz sklepa ter mu povrniti stroške pritožbe.

3. V predlogu za dopustitev revizije predlagatelj zastavlja naslednja vprašanja:

‒ ali se delodajalec s sprejetjem enostranskega ugotovitvenega sklepa v zvezi s kolektivno pogodbo lahko veljavno razbremeni obveznosti spoštovanja določb te kolektivne pogodbe;

‒ ali ima sindikat pravni interes na izpodbijanje enostranskega ugotovitvenega sklepa delodajalca v zvezi s kolektivno pogodbo, ki je bila sklenjena med delodajalcem in sindikatom;

‒ ali in kakšni so pravni učinki enostranskega sklepa uprave javnega zavoda Radiotelevizije Slovenija, objavljenega v Ur. l. RS št. 94/23, na podlagi katerega šteje uprava kolektivni dogovor z dne 13. 7. 2023 za ničen.

5. Ker so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije po 367. a členu ZPP je revizijsko sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 6, 53

Zakon o kolektivnih pogodbah (2006) - ZKolP  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 241/2024-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO VARSTVO

predlog za dopustitev revizije - državna štipendija - odpis dolga - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kateri materialni predpis je treba uporabiti v primeru vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženca z dne 25. 10. 2023 in zadevo vrnilo v ponovno upravno odločanje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja sledeča vprašanja:

- ali je bilo materialno pravo glede vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije pravilno uporabljeno;

- ali se glede vložene prošnje za odpis dolga iz naslova neupravičeno prejete državne štipendije uporabi izključno deveti odstavek 44. člena ZUPJS ali se uporablja ZUPJS ter ZŠtip-1;

- ali je deveti odstavek 44. člena ZUPJS razveljavil določbi četrtega odstavka 103. člena in druge alineje 102. člena ZŠtip-1;

- ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.; ZPP), dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, oblikovanega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 199/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-15

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI

predlog za dopustitev revizije - javni uslužbenec - sindikalni zaupnik - delovna uspešnost - ocena dela - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti za tožnika (sindikalnega zaupnika).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka dolžna izdelati oceno redne delovne uspešnosti za tožnika (sindikalnega zaupnika).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za izdelavo ocene redne delovne uspešnosti za tožnika za čas od 1. 7. 2020 do 31. 12. 2020 in priznanje vseh pripadajočih pravic na podlagi tako izdelane ocene. Tožniku je naložilo v povračilo stroške postopka toženke.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika in sodbo sodišče prve stopnje spremenilo tako, da je zahtevku ugodilo, toženki pa naložilo povračilo tožnikove prvostopenjske in drugostopenjske stroške.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanja:

‒ ali je pravilna materialnopravna presoja pritožbenega sodišča, da obstaja pravna podlaga, ki toženki nalaga izdelavo ocene redne delovne uspešnosti za pooblaščene osebe reprezentativnih sindikatov za njihovo sindikalno delo na podlagi splošnih določb (ZSPJS, KPJS), ki določajo pravico javnim uslužbencem do ocene redne delovne uspešnosti in pravico do izplačila dodatka za redno delovno uspešnost, in jim mora na podlagi tako izdelane ocene redne delovne uspešnosti za sporno obdobje priznati vse pripadajoče pravice;

‒ ali je dopustno oceniti pooblaščene osebe sindikata za delo, ki jim ni bilo odrejeno s strani toženke, temveč s strani sindikatov oziroma njenih organov;

‒ ali je pravilna materialnopravna presoja sodišča druge stopnje, da je s strani delodajalca dopustno oceniti pooblaščene osebe sindikata za sindikalno delo glede na pravico do sindikalne svobode.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o sistemu plač v javnem sektorju (2002) - ZSPJS  - člen 22a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.