VSRS Sklep I Kr 21217/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-08

Mitja Kozamernik (preds.), Barbara Zobec (poroč.), Marjeta Švab Širok

Okoliščina, da se obdolžencu očita kaznivo dejanje storjeno na škodo Okrožnega sodišča v Ljubljani in Višjega sodišča v Ljubljani, ki sta v zadevi pristojni presojati dejansko stanje ter odločati o kazenski sankciji oziroma višini kazni in premoženjskopravnih zahtevkih, utemeljuje zaključek, da obstajajo okoliščine, ki bi utegnile okrniti objektivni videz nepristranskega (poštenega) sojenja pred tema sodiščema.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani je pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani vložilo zahtevo za preiskavo zoper obdolženega A. A. zaradi nadaljevanega kaznivega dejanja velike tatvine po drugem odstavku 205. člena v zvezi s tretjim in prvim odstavkom 54. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) in kaznivega dejanja goljufije po petem v zvezi s prvim odstavkom 211. člena KZ-1.

2. Obdolženčev zagovornik je na Okrožno sodišče v Ljubljani vložil predlog za izločitev višje sodnice Marjutke Paškulin in hkrati predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče izven območja krajevne pristojnosti Višjega sodišča v Ljubljani z dne 11. 5. 2023, ki ga je sodišče kot skupno neposredno višjemu sodišču odstopilo v pristojno reševanje Vrhovnemu sodišču. Okrožno sodišče v Ljubljani je s sklepom z dne 17. 5. 2023 zahtevo za izločitev sodnice zavrnilo.

3. Po prvem odstavku odstavku 35. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) lahko neposredno višje sodišče določi za postopek drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Kateri so ti tehtni razlogi, zakon ne določa, v sodni praksi pa se je izoblikovalo stališče, da je tehtni razlog za prenos krajevne pristojnosti podan tudi takrat, kadar obstojijo okoliščine, ki objektivno ne zagotavljajo nepristranskega (poštenega) sojenja v smislu prvega odstavka 23. člena Ustave Republike Slovenije oziroma prvega odstavka 6. člena Evropskega konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

4. Zagovornik v predlogu navaja, da se obdolžencu očita storitev kaznivega dejanja zoper oškodovane Okrožno sodišče v Ljubljani, Višje sodišče v Ljubljani in Vrhovno sodišče, ki v kazenskem postopku uveljavljajo premoženjskopravne zahtevke. Poudarja, da sodnik, ki bo odločal v zadevi, ne sme imeti vnaprej ustvarjenega mnenja o predmetu odločanja, saj mora odločitev sprejeti na podlagi dejstev in argumentov, ki jih stranke predstavijo v sodnem postopku, ne pa na podlagi informacij izven sodnega postopka. Sodniki in osebje, ki opravljajo delo na Okrožnem sodišču v Ljubljani in Višjem sodišču v Ljubljani oziroma v sodni stavbi, bodo v kazenskem postopku lahko predlagani tudi za priče.

5. Po presoji Vrhovnega sodišča v predlogu navedena okoliščina, da se obdolžencu očita kaznivo dejanje storjeno na škodo Okrožnega sodišča v Ljubljani in Višjega sodišča v Ljubljani, ki sta v zadevi prisojni presojati dejansko stanje ter odločati o kazenski sankciji oziroma višini kazni in premoženjskopravnih zahtevkih, utemeljuje zaključek, da obstajajo okoliščine, ki bi utegnile okrniti objektivni videz nepristranskega (poštenega) sojenja pred tema sodiščema, ki sta po splošnih pravilih sicer pristojni za odločanje v obravnavani zadevi.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno v obravnavani zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 35, 35/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.