VSRS Sklep II DoR 500/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-17

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - premoženjska škoda - vezanost na pravnomočno obsodilno sodbo - pretrganje vzročne zveze - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je od tožencev solidarno vtoževal odškodnino za v škodnem dogodku 23. 7. 2009 nastalo nepremoženjsko in premoženjsko škodo. Toženca sta bila glede tega dogodka v kazenskem postopku obsojena za kaznivo dejanje velike tatvine oziroma pomoči k veliki tatvini.

2. Sodišče prve stopnje je z delno in vmesno sodbo razsodilo, da sta prvi in drugi toženec v celoti solidarno odgovorna za tožniku v škodnem dogodku z dne 23. 7. 2009 nastalo škodo iz naslova izgubljenega dobička za obdobje od 23. 7. 2009 do 29. 11. 2010 (I. točka izreka). Tožbeni zahtevek za plačilo zneska 156.709,04 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 7. 2009 dalje do plačila je zavrnilo (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in delno sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijani II. točki izreka potrdilo.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije o vprašanjih, ki naj bi bila pomembna za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoja prava preko sodne prakse, in glede katerih naj bi odločitev sodišča druge stopnje odstopala od sodne prakse višjih sodišč, sodne prakse Vrhovnega sodišča pa naj ne bi bilo:

◦ Ali je v konkretnem primeru sodišče v pravdnem postopku vezano na pravnomočno kazensko obsodilno sodbo (zaradi kaznivega dejanja velike tatvine oziroma pomoči k veliki tatvini) tudi glede lastništva ukradenih predmetov, kar je zapisno v izreku kazenske obsodilne sodbe?

◦ Ali je v konkretnem primeru premoženje družbe kot enoosebne družbe (premoženje podjetja A., d. o. o.) ločeno od premoženja tožnika kot edinega lastnika in družbenika te družbe, in ali je tožnik kot direktor, edini lastnik in edini družbenik izbrisane enoosebne družbe A., d. o. o., aktivno procesno legitimiran za vlaganje tožb za uveljavljanje terjatev te izbrisane pravne osebe v svojo korist ali v korist te izbrisane pravne osebe oziroma družbe?

◦ Ali je v konkretnem primeru v celoti pretrgana vzročna zveza med škodnim dogodkom in nadalje nastalo škodo iz naslova izgubljenega dobička po izbrisu družbe A., d. o. o., iz sodnega registra, ter ali lahko nastaja škoda v obliki izgubljenega dobička tudi od izbrisa družbe iz sodnega registra dalje, ko družba kot subjekt ni več obstajala?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.