TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 482/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 93/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-15

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - pravica do obrambe - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj je sam vložil predlog za dopustitev revizije, a v njem ni zatrjeval oziroma dokazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato laično vlogo zavrglo.

1. Predlagatelj (dolžnik) je vložil laičen predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je zavrnilo njegovo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje. Slednje je namreč kot prepozno zavrglo dolžnikovo pritožbo zoper svoj sklep z dne 18. 3. 2022.

2. V predlogu predlagatelj navaja, da je osemdnevni pritožbeni rok prekratek. Ni mu bilo zagotovljeno pošteno sojenje, saj ni bilo izvedeno javno sojenje. Sklicuje se na kršitev določb Ustave RS, Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropsko socialno listino, Listino evropske unije o temeljnih pravicah, Splošno deklaracijo človekovih pravic in kršitev sodb Evropskega sodišča za človekove pravice.

4. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Po določbi 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo (predlog ali revizijo) zavrže. Predlagatelj je sam vložil predlog za dopustitev revizije, a v njem ni zatrjeval oziroma dokazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato laično vlogo zavrglo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 93/2023, z dne 19.04.2023, ECLI:SI:VSRS:2023:II.DOR.93.2023

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 321/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 247/2021, VSRS Sklep II DoR 340/2021, VSRS Sklep II DoR 373/2021, VSRS Sklep II DoR 432/2021, VSRS Sklep II DoR 484/2021, VSRS Sklep II DoR 542/2021, VSRS Sklep II DoR 505/2021, VSRS Sklep II DoR 480/2021

VSRS Sklep II DoR 180/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 398/2022, VSRS Sklep II DoR 37/2023, VSRS Sklep II DoR 489/2022
VSRS Sklep II DoR 44/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - lastninjenje nepremičnin v družbeni lastnini - prenos pravice uporabe - pridobitev lastninske pravice na podlagi zakona (ZLNDL) - zavrnitev predloga

Dopuščena revizija v zvezi z lastninjenjem nepremičnin v družbeni lastnini.

1. Tožnica zahteva ugotovitev lastninske oziroma podrejeno solastninske pravice na nepremičninah, ki sestavljajo kompleks Počitniškega doma v ... Uveljavlja pravnoposlovno podlago in pridobitev lastninske pravice na podlagi priposestvovanja.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožnica solastnica do 1975/100000 nepremičnin ID znak 0000 1389/5, 0000 1388/1, 0000 1388/3, 0000 1388/4, 0000 1389/1, 0000 1389/2, 0000 1389/3, 0000 1389/4, 0000 1389/6, 0000 1389/7, 0000 1389/8 (prvi odstavek točke I izreka). Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo (za delež do 8025/10000 na nepremičnini ID znak 0000 1389/5; drugi odstavek točke I izreka). Odločilo je o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je o stroških pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Postavlja naslednja vprašanja: 1) Ali je prenos pravice (so)uporabe, ki je bila pridobljena na osnovi določb Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (v nadaljevanju ZLNDL), na drugega (so)uporabnika zgolj na osnovi sklenjenega pravnega posla (sporazuma ali pogodbe) zadoščal za pridobitev lastninske pravice po ZLNDL, slednje pa zlasti ob dejstvu, da tožeča stranka ni nikoli upravljala z družbenimi sredstvi, ampak je bila zasebni subjekt? 2) Ali dogovorjena posest nepremičnin do preklica in redno plačilo zgolj dogovorjenih obratovalnih stroškov s strani tožeče stranke dejansko pomeni prenos pravice (so)uporabe nepremičnine, na podlagi katere bi se slednja po ZLDNL transformirala v lastninsko pravico? 3) Ali lahko tožeča stranka, upoštevaje dejstvo, da je slednja uporabljala zgolj del počitniškega objekta (16 posameznih sob), s tožbo uveljavlja ugotovitev lastninske pravice na celotni nepremičnini? Ali bi morala tožeča stranka naperiti tožbo za ugotovitev lastninske pravice na posameznem delu stavbe?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367. c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 51/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-12

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - predlog stranke za izdajo dopolnilnega sklepa - zavrnitev predloga

V sklepu o dopustitvi revizije sodišče po tretjem odstavku 367.c člena ZPP navede (le), v katerem delu oziroma glede katerih konkretnih pravnih vprašanj se revizija dovoli.

Predlog za izdajo dopolnilnega sklepa se zavrne.

1. Vrhovno sodišče je s sklepom z dne 20. 1. 2023 dopustilo revizijo glede vprašanja ali je pritožbeno sodišče v izpodbijani odločbi pravilno razlagalo drugi odstavek 209. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ) na način, da notarski zapis sporazuma o fiduciarnem odstopu terjatev v zavarovanje ni potreben v primeru naznanitve fiduciarnega odstopa terjatev.

2. Predlagateljica je vložila predlog za izdajo dopolnilnega sklepa, in sicer naj Vrhovno sodišče odloči še o tem, ali se dopusti revizija glede preostalih dveh vprašanj, ki jih je predlagateljica navedla v predlogu za dopustitev revizije.

4. O predlogu predlagateljice za dopustitev revizije je bilo odločeno v celoti. Sklep z dne 20. 1. 2023 je namreč sklep o dopustitvi revizije. V takšnem sklepu sodišče po tretjem odstavku 367.c člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) navede (le), v katerem delu oziroma glede katerih konkretnih pravnih vprašanj se revizija dovoli. Odločeno je bilo torej o celotnem predlogu predlagateljice, in sicer je bila revizija dopuščena (samo) glede v izreku sklepa z dne 20. 1. 2023 navedenega vprašanja. Da je predlog samo v tem delu izpolnjeval pogoje za dopustitev revizije (v preostalem delu pa ne), je sicer razvidno tudi iz 4. točke obrazložitve sklepa z dne 20. 1. 2023.

5. Glede na vse navedeno je Vrhovno sodišče predlog predlagateljice zavrnilo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 325, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 30/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti za zapuščinsko obravnavo - zapustnik, ki nima premoženja v Sloveniji

Zakon o dedovanju v četrtem odstavku 177. člena določa, da če ni nobene zapuščine v Republiki Sloveniji, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno sodišče je krajevno pristojno.

Za zapuščinski postopek v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Žalcu.

1. A. A. v Republiki Sloveniji ni imela niti stalnega niti začasnega prebivališča. Iz smrtovnice izhaja, da v Republiki Sloveniji tudi ni njene zapuščine.

2. Zakon o dedovanju v četrtem odstavku 177. člena določa, da če ni nobene zapuščine v Republiki Sloveniji, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno sodišče je krajevno pristojno.

3. Vrhovno sodišče je za postopanje in odločanje v tej zadevi določilo krajevno pristojnost stvarno pristojnega Okrajnega sodišča v Žalcu, pri čemer je upoštevalo, da je na njegovem območju matična knjiga umrlih, v katero bo vpisana smrt A. A.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 22/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - podaljšanje zadržanja na varovanem oddelku - zaslišanje nasprotnega udeleženca - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče pritrjuje Okrajnemu sodišču v Ajdovščini, da se bo postopek, upoštevaje procesna pravila, ki veljajo v tovrstnih zadevah in stanje nasprotnega udeleženca, lažje opravil pred okrajnim sodiščem v kraju, kjer se nasprotni udeleženec trenutno nahaja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. Stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ajdovščini je s sklepom Pr 1/2022 z dne 11. 3. 2022 odločilo, da se nasprotnega udeleženca A. A. sprejme v varovani oddelek socialnovarstvenega zavoda - Doma upokojencev Ptuj, Enota Koper. Zavod je zaradi poteka roka iz 77. člena Zakona o duševnem zdravju 13. 2. 2023 sodišču predlagal podaljšanje zadržanja v varovanem oddelku.

2. Okrajno sodišče v Ajdovščini je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj krajevno pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na Okrajno sodišče v Kopru. Pojasnjuje, da je za odločanje o podaljšanju zadržanja v varovanem oddelku po prvem odstavku 41. člena v zvezi z drugim odstavkom 77. člena in drugega odstavka 75. člena Zakona o duševnem zdravju določena izbirna pristojnost; to pomeni, da bi v obravnavanem primeru postopek lahko vodilo in odločalo bodisi Okrajno sodišče v Ajdovščini bodisi Okrajno sodišče v Kopru, torej ali sodišče stalnega prebivališča nasprotnega udeleženca ali sodišče njegovega začasnega prebivališča. Ker bo treba nasprotnega udeleženca v postopku neposredno zaslišati v zavodu, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Kopru, saj nasprotni udeleženec zaradi v preteklosti že izkazane potrebe po stalnem nadzoru in varstvu težje pride na sodišče v Ajdovščini, se bo postopek lažje izvedel pred sodiščem v kraju njegovega začasnega bivališča.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopka v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. V obravnavanem primeru je prenos pristojnosti predlagan iz razloga smotrnosti. Vrhovno sodišče pritrjuje Okrajnemu sodišču v Ajdovščini, da se bo postopek, upoštevaje procesna pravila, ki veljajo v tovrstnih zadevah in stanje nasprotnega udeleženca, lažje opravil pred okrajnim sodiščem v kraju, kjer se nasprotni udeleženec trenutno nahaja.

6. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 41, 41/1, 75, 75/2, 77, 77/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 44/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-16

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - razveljavitev potrdila o izvršljivosti - sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Postopek, v katerem sodišče odloča o razveljavitvi (neutemeljenega) potrdila o izvršljivosti (drugi odstavek 42. člena ZIZ), je po svoji naravi postopek, ki se začne po tem, ko je sodna odločba o glavni stvari postala pravnomočna. Odločba sodišča druge stopnje, izdana v postopku odločanja po 42. členu ZIZ, se torej ne uvršča med sklepe iz prvega odstavka 384. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 18. 7. 2022 razveljavilo potrdilo o izvršljivosti z dne 17. 2. 2022 („Izvršljivo dne 22. 12. 2021”) na svoji sodbi z dne 22. 10. 2022. Tožena stranka je zoper ta sklep vložila pritožbo, ki jo je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 12. 10. 2022 zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je s svojim sklepom z dne 30. 1. 2023 zavrnilo pritožbo tožene stranke zoper sklep sodišča prve stopnje z dne 12. 10. 2022 in ta sklep potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

5. Izpodbijani sklep ni odločba iz prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), po katerem je revizija (pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku [v nadaljevanju ZPP]) dovoljena zoper sklepe, izdane na drugi stopnji, s katerimi je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. Prav tako pa tudi ne gre za sklep iz prvega oziroma tretjega odstavka 384. člena ZPP, torej za sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, kot to zmotno navaja predlagateljica. Postopek, v katerem sodišče odloča o razveljavitvi (neutemeljenega) potrdila o izvršljivosti (drugi odstavek 42. člena ZIZ), je po svoji naravi postopek, ki se začne po tem, ko je sodna odločba o glavni stvari postala pravnomočna. Odločba sodišča druge stopnje, izdana v postopku odločanja po 42. členu ZIZ, se torej ne uvršča med sklepe iz prvega odstavka 384. člena ZPP.

6. Revizija zoper izpodbijani sklep sodišča druge stopnje torej ni dovoljena. Ta zato ne more biti niti dopuščena (drugi odstavek 367. člena v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

7. Glede na vse navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

8. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Prim. sklepe Vrhovnega sodišča VIII DoR 83/2022-6 z dne 14. 6. 2022, II DoR 245/2021 z dne 21. 7. 2021, II DoR 456/2019 z dne 3. 10. 2019, II DoR 446/2019 z dne 3. 10. 2019 idr.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1, 42, 42/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 92/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-19

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - sedež in prebivališče pravdnih strank - načelo ekonomičnosti - ugoditev predlogu

Ker imajo vsi tožniki stalno prebivališče prijavljeno v Ljubljani in se v Ljubljani nahaja tudi stanovanjska hiša, v zvezi s katero poteka spor zaradi stroškov upravljanja in vzdrževanja je očitno, da bo postopek s petnajstimi tožniki s stalnim prebivališčem v Ljubljani lažje, hitreje in z nižjimi stroški postopka izpeljati pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Tožniki so zoper toženca pred Okrajnim sodiščem v Črnomlju kot etažni lastniki stavbe št. 214 k. o. ... na naslovu ... in ..., vložili tožbo, s katero zahtevajo od toženca, ravno tako etažnega lastnika, plačilo obveznosti iz naslova upravljanja in vzdrževanja navedene stanovanjske stavbe po pogodbi o opravljanju upravniških storitev.

2. Toženec je na Okrajnem sodišču v Črnomlju vložil predlog, naj pravdno zadevo, ki jo navedeno sodišče vodi pod opr. št. P 16/2023, obravnava Okrajno sodišče v Ljubljani. Pojasnjuje, da bi imeli tožniki in toženec s spremembo krajevne pristojnosti lažji dostop do sodišča in manj stroškov, saj vsi živijo v Ljubljani. V Ljubljani tudi leži nepremičnina, v zvezi s katero poteka med pravdnimi strankami spor.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Ker ima toženec stalno prebivališče prijavljeno v ..., ki se nahaja na območju Okrajnega sodišča v Črnomlju, je v obravnavani zadevi na podlagi 46. člena ZPP podana splošna krajevna pristojnost navedenega sodišča. Pri tem je iz podatkov v spisu razvidno, da imajo vsi tožniki stalno prebivališče prijavljeno v Ljubljani in da se v Ljubljani nahaja tudi stanovanjska hiša, v zvezi s katero poteka spor zaradi stroškov upravljanja in vzdrževanja. Zaradi navedenih okoliščin in ker je toženec, po prebivališču katerega se določa splošna krajevna pristojnost, sam predlagal določitev krajevne pristojnosti drugega sodišča, je Vrhovno sodišče toženčevemu predlogu ugodilo. Očitno je namreč, da bo postopek s petnajstimi tožniki s stalnim prebivališčem v Ljubljani lažje, hitreje in z nižjimi stroški postopka izpeljati pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 137/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-08-17

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo toženke s posameznimi sodnicami Okrajnega sodišča v Celju in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Toženka v pravdni zadevi P 240/2020, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Celju, že drugič

predlaga, naj Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje in postopanje v tej zadevi. Kot razlog za delegacijo pristojnosti tokrat navaja pristranskost in nepoštenost treh sodnic Okrajnega sodišča v Celju.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samo zadevo, ampak lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Predlagateljica delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

4. Zgolj nezadovoljstvo toženke s posameznimi sodnicami Okrajnega sodišča v Celju in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posamičnih sodnikov lahko predlagateljica odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno (po sodni praksi so taki denimo primeri, ko je ena od strank zaposlena na sodišču in podobno).

5. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je toženkin predlog za določitev drugega sodišča za odločanje v tej pravdni zadevi zavrnilo.

V zadevi I R 48/2023 je toženka kot razlog za delegacijo pristojnosti navajala smotrnost postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 205/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - članstvo v agrarni skupnosti - smrt stranke med pravdo - prevzem pravde - dedovanje - univerzalno pravno nasledstvo - pravno in procesno nasledstvo - subjektivna sprememba tožbe - pravdna sposobnost - zavrženje tožbe - zavrnitev predloga

1. Tekom postopka je tožnik A. A. umrl. Skladno z dednim dogovorom, sprejetim v zapuščinskem postopku Okrajnega sodišča v Kranju, opr. št. D 152/2019, med zakonitimi dediči pokojnega, je dedič premoženjskih pravic, ki jih je A. A. uveljavljal v zapuščinskem postopku, njegov sin B. B. Sodišču prve stopnje je predlagal, da vstopi v pravdo namesto pokojnega očeta – tožnika A. A.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo tožbo in tožniku naložilo plačilo pravdnih stroškov toženke.

3. Sodišče druge stopnje je s sklepom zavrnilo pritožbo dediča tožnika ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev vlaga B. B., dedič po pokojnem tožniku, predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

„Ali lahko sodišče odloča o spremenjeni tožbi, ne da o tem, ali dovoli spremembo tožbe ali ne, izda sklep?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.