VSRS Sklep I R 33/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakonska zveza med sodnikom pritožbenega sodišča in stranko v postopku - zavrnitev predloga

Okoliščina, da je soproga nasprotnega udeleženca sodnica Višjega sodišča v Kopru, ki je v razmerju do pristojnega Okrajnega sodišča v Piranu neposredno instančno sodišče, ter da je predlagano njeno zaslišanje, sama po sebi ne vzbuja razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja vseh sodnikov pristojnega sodišča. Sodniki namreč odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (3. člen ZS ter 2. in 37. člen ZSS).

1. V nepravdnem postopku zaradi razdelitve solastnega premoženja, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Piranu, je nasprotni udeleženec podal predlog za določitev drugega pristojnega sodišča na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je kot dokaz predlagal tudi zaslišanje svoje soproge A. A., ki je sodnica na civilnem oddelku Višjega sodišča v Kopru, ter da pričakuje, da bo predlagateljica očitala sodišču, da se postopek vodi pristransko zaradi vpliva, ki naj bi ga imela njegova soproga. Glede na to predlaga prenos pristojnosti na sodišče izven območja Višjega sodišča v Kopru.

2. Predlog je bil vročen predlagateljici, ki se s prenosom pristojnosti strinja.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med „druge tehtne razloge“ spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki upravičuje prenos pristojnosti v primerih, ko bi bilo objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Poudariti je treba, da predstavlja institut delegacije pristojnosti izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato se razlogi zanjo presojajo restriktivno.

5. Okoliščina, da je soproga nasprotnega udeleženca sodnica Višjega sodišča v Kopru, ki je v razmerju do pristojnega Okrajnega sodišča v Piranu neposredno instančno sodišče, ter da je predlagano njeno zaslišanje, sama po sebi ne vzbuja razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja vseh sodnikov pristojnega sodišča. Sodniki namreč odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (3. člen Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) ter 2. in 37. člen Zakona o sodniški službi (v nadaljevanju ZSS)).

6. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljeni razlogi ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je predlog za določitev drugega pristojnega sodišča za odločanje v tej nepravdni zadevi zavrnilo.

Podobno npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS III R 19/2015 z dne 14. 7. 2015, I R 186/2012 z dne 22. 11. 2012, I R 169/2010 z dne 16. 12. 2010, I R 137/2007 z dne 4. 10. 2007, I R 95/2006 z dne 28. 9. 2006 in I R 139/2005 z dne 2. 2. 2006.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o sodniški službi (1994) - ZSS  - člen 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.