VSRS Sklep II DoR 429/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

dr. Ana Božič Penko (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pristojnost slovenskega sodišča - spor z mednarodnim elementom - ustalitev pristojnosti - razveza zakonske zveze - odločitev o varstvu in vzgoji otroka - starševska odgovornost - nezakonito zadržanje otroka - Rusija - dopuščena revizija

1. Ali se zaradi spremenjenih okoliščin, do katerih pride med postopkom za razvezo zakonske zveze, zaupanja otroka v varstvo in vzgojo, določitve stikov in preživnine, lahko slovensko sodišče izreče za nepristojno po Konvenciji o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok in ali v tovrstnih postopkih ne velja ustalitev pristojnosti?

2. Ali je v primeru, da se RS izreče za nepristojno zaradi nastopa okoliščin po 7. členu MKSOVO, utemeljen tudi izrek o nepristojnosti slovenskega sodišča glede razveze zakonske zveze?

3. Ali v primeru, da je za razvezo zakonske zveze predlagatelja in nasprotne udeleženke pristojno slovensko sodišče, to pomeni, da se morajo obravnavati tudi vprašanja, povezana z mladoletnim otrokom, rojenim v tej zakonski zvezi, pred slovenskim sodiščem?

1. Ali se zaradi spremenjenih okoliščin, do katerih pride med postopkom za razvezo zakonske zveze, zaupanja otroka v varstvo in vzgojo, določitve stikov in preživnine, lahko slovensko sodišče izreče za nepristojno po Konvenciji o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok1 in ali v tovrstnih postopkih ne velja ustalitev pristojnosti?

2. Ali je v primeru, da se RS izreče za nepristojno zaradi nastopa okoliščin po 7. členu MKSOVO, utemeljen tudi izrek o nepristojnosti slovenskega sodišča glede razveze zakonske zveze?

3. Ali v primeru, da je za razvezo zakonske zveze predlagatelja in nasprotne udeleženke pristojno slovensko sodišče, to pomeni, da se morajo obravnavati tudi vprašanja, povezana z mladoletnim otrokom, rojenim v tej zakonski zvezi, pred slovenskim sodiščem?

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da sodišče RS ni pristojno za odločanje v predmetni zadevi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagatelja zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

- Ali se zaradi spremenjenih okoliščin, do katerih pride med postopkom za razvezo zakonske zveze, zaupanja otroka v varstvo in vzgojo, določitve stikov in preživnine, lahko slovensko sodišče izreče za nepristojno po MKSOVO in ali v tovrstnih postopkih ne velja ustalitev pristojnosti?

- Ali lahko otrok, ki je bil nezakonito odpeljan v drugo državo (podpisnico MKSOVO) s strani enega od staršev, pridobi v tej državi sploh običajno stalno prebivališče?

- Ali je v Rusiji zagotovljeno učinkovito pravno varstvo pravic predlagatelja in mld. otroka, ki je bil odpeljan tja nezakonito, če se zahteva, po tem, ko se vloži vloga za vrnitev otroka skladno s Konvencijo o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok, še sprožitev novega postopka pred lokalnim sodiščem in torej vložitev vloge za vrnitev po tej konvenciji nima nobenih pravnih posledic?

- Ali je v primeru, da se RS izreče za nepristojno zaradi nastopa okoliščin po 7. členu MKSOVO, utemeljen tudi izrek o nepristojnosti slovenskega sodišča glede razveze zakonske zveze, še posebej upoštevajoč dejstvo, da je po Zakonu o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (MZZP) glede razveze predlagatelja, v primeru, da bi postopek sprožila nasprotna udeleženka, podana izključna pristojnost slovenskega sodišča; gre namreč za slovenskega državljana s stalim bivališčem v RS?

- Ali določila 7. člena MKSOVO prevladajo nad določbami ZMZPP, čeprav nasprotujejo slovenskemu notranjemu pravnemu redu, ker 73. člen ZMZPP določa pristojnost slovenskega sodišča v sporu o varstvu in vzgoji otrok, ko je otrok slovenski državljan in ima stalno prebivališče v RS ter ker 76. člen ZMZPP določa, da je sodišče RS pristojno za odločanje o varstvu, vzgoji in preživljanju otrok tudi takrat, kadar se ti spori rešujejo z zakonskimi spori, za katere je po tem zakonu prisojno sodišče RS?

- Ali je v primeru, da je za razvezo zakonske zveze predlagatelja in nasprotne udeleženke pristojno slovensko sodišče, to avtomatično pomeni, da se morajo obravnavati tudi vprašanja, povezana z mladoletnim otrokom, rojenim v tej zakonski zvezi pred slovenskim sodiščem?

- Ali kazenski postopek, ki zoper nasprotno udeleženko teče zaradi storitve kaznivega dejanja odvzema mladoletne osebe po 190. členu Kazenskega zakonika–1 (KZ-1), lahko predstavlja v smislu določil 7. člena MKSOVO prošnjo za vrnitev otroka, ki je v postopku?

4. Predlog je utemeljen v obsegu, ki izhaja iz izreka sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za dopustitev revizije, izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa.

6. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Konvencija o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok (1996) - člen 7

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 89

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.