VSRS Sklep II DoR 298/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - sprememba preživnine - zahtevek za znižanje preživnine - sposobnosti in zmožnosti preživninskega zavezanca - pridobitna preživninska zmožnost - porazdelitev preživninskega bremena - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za znižanje preživnine, določene v sklepu II N 1510/2020 Okrožnega sodišča v Novem mestu z dne 4. 3. 2021, s 333,33 EUR na 170 EUR za vsakega otroka (I. točka izreka). Sodišče je predlagatelja zavezalo k povračilu 418,12 EUR stroškov nasprotne udeleženke (II. točka izreka), 395,57 EUR stroškov postopka pa mora plačati na račun Okrožnega sodišča v Novem mestu (III. točka izreka).

2. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi predlagatelja glede povračila stroškov nasprotne udeleženke. V preostalem je pritožbo predlagatelja zavrnilo.

3. V zvezi s sklepom višjega sodišča predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali je tudi v postopku odločanja o znižanju preživnine potrebno dosledno upoštevati enakopravnost strank v postopku ali pa je bil predlagatelj v postopku znižanja preživnine obravnavan neenakopravno glede na nasprotno udeleženko ter je bilo na ta način poseženo v njegovo pravico do poštenega sodnega varstva in v okviru slednje do enakega varstva pravic, ki ga zagotavlja 22. člen Ustave RS in pravico do sodnega varstva, ki ga zagotavlja 23. člen ustave RS in je bil tako ob bistveno spremenjenih okoliščinah na njegovi strani in tudi spremenjenih okoliščinah na strani nasprotne udeleženke njegov predlog za znižanje preživnine zavrnjen.

2. Ali je sodišče pravilno upoštevalo in uporabilo določila 197. člena Družinskega zakonika, ko je odločalo o utemeljenosti predlagateljevega predloga za znižanje preživnine in še posebej:

- ali je sodišče pravilno izvedlo dvofazni postopek odločanja o spremembi preživnine, po katerem sodišče najprej ugotovi, ali so se za določitev preživnine pomembne okoliščine na strani zavezancev ali upravičencev toliko spremenile, da terjajo prilagoditev višine z izvršilnim naslovom določene preživnine in če je temu tako, preživnino znova določi v sorazmerju z zmožnostmi vsakega izmed preživninskih zavezancev in potrebami preživninskega upravičenca

- ali je prišlo do kršitev določil Zakona o pravdnem postopku in kršitve predlagateljeve pravice do učinkovitega pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS, ker se pritožbeno sodišče ni opredelilo do ključne pritožne navedbe glede načina določanja višine dejanskih potreb preživninskih upravičencev;

- ali je sodišče zmotno uporabilo materialno pravo v zvezi z vprašanjem porazdelitve preživninskega bremena in s tem v zvezi

- ali je mogoče materino večletno nezaposlenost (praktično vse od prenehanja prejemanja dohodka iz naslova starševskega dopusta) in sklicevanje na študijske obveznosti (kljub temu, da mora mati za zaključek šolanja napisati le še zaključno delo, kar pa se ji vedno znova podaljšuje, pri čemer pa so otroci v dnevnem varstvu) šteti kot opravičen razlog zaradi katerega sama ne pridobiva dohodkov, medtem ko pa se očetu očita, da bi si zaposlitev glede pa še lahko našel, ali pa bi sodišče pri preživninski zmožnosti NU moralo upoštevati vsaj povprečno plačo, kolikor bi NU glede na to, da gre za mlado, zdravo osebo, katere otroci so v varstvu praktično cel dan;

- ali je sodišče iz odločanja upravičeno izpustilo, da ima NU na lizing avto visokega cenovnega razreda, ki naj bi ji ga plačevala bližnja sorodnica;

- ali je prepoved približevanja, ki je bila izrečena enemu od staršev na predlog drugega starša, dopustno upoštevati kot okoliščino, ki znižuje prispevek starša k skrbi za otroke, čeprav gre za ukrep omejenega trajanja in do katerega pride zaradi izrecne zahteve tistega starša, ki ga predlaga;

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 197

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.