TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 339/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-06

Katarina Parazajda (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - izselitev razvezanega zakonca - zavrnitev predloga

1. Med udeležencema (bivšima zakoncema) poteka nepravdni postopek zaradi izselitve prejšnjega zakonca iz stanovanja. Sodišče prve stopnje je odločilo, da predlagateljica ostane najemnica neprofitnega stanovanja, medtem ko se mora nasprotni udeleženec iz stanovanja izseliti. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga nasprotni udeleženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju, ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili drugi stavek drugega odstavka 110. člena Stanovanjskega zakonika?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 309/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - spor majhne vrednosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Osmi odstavek 458. člena ZPP izrecno določa, da v sporih majhne vrednosti ni revizije. Jezikovna razlaga navedene določbe in njene meje so tako jasne, da jih ni mogoče prebijati z nobeno izmed razlagalnih metod. Vrhovno sodišče še dodaja, da Ustava ne zagotavlja pravice do revizije. Iz presoje Ustavnega sodišča izhaja, da sme zakonodajalec prosto odločiti, ali bo mogoče vložiti revizijo v posameznih postopkih, kakšne namene bo to izredno pravno sredstvo pretežno imelo in ali ga bo podvrgel pristopni kontroli vrhovnega sodišča.

1. Tožnik je zahteval plačilo 1.530,74 EUR. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se zaradi delnega umika ustavi postopek, kolikor se nanaša na plačilo zneska 276,50 EUR in toženki naložilo plačilo 1.254,24 EUR. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in spremenilo izpodbijano sodbo tako, da se zavrne tožbeni zahtevek.

2. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in navaja, da se zaveda ureditve, ki v postopku v sporih majhne vrednosti ne predvideva revizije, in prakse Vrhovnega sodišča, ki v teh primerih predloge za dopustitev revizije zavrača, a meni, da gre pri ureditvi Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za redakcijsko napako. Izpostavlja neustavnost navedene ureditve.

4. V konkretni zadevi se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev v višini 1.530,74 EUR, zato gre za spor majhne vrednosti (prvi odstavek 443. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Osmi odstavek 458. člena ZPP izrecno določa, da v sporih majhne vrednosti ni revizije. Jezikovna razlaga navedene določbe in njene meje so tako jasne, da jih ni mogoče prebijati z nobeno izmed razlagalnih metod. Vrhovno sodišče še dodaja, da ustava ne zagotavlja pravice do revizije. Iz sklepa Ustavnega sodišča U-I-302/09 z 12. 5. 2011 med drugim izhaja, da sme zakonodajalec v izhodišču prosto presoditi, ali bo mogoče vložiti revizijo v posameznih postopkih, kakšne namene bo to izredno pravno sredstvo pretežno imelo in ali ga bo podvrgel pristopni kontroli vrhovnega sodišča.

5. Ker v postopkih v sporih majhne vrednosti ni revizije, je ni mogoče dopustiti (drugi odstavek 367. člena ZPP). Predlog tako ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tako tudi VSRS sklep I Up 183/2018 z dne 10. 6. 2020.

Enako stališče je zavzeto v zadevi VSRS II DoR 246/2023 z dne 19. 7. 2023 in v tam navedenih zadevah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 443, 443/1, 458, 458/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 314/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

izvedensko mnenje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - mnenje Centra za socialno delo (CSD)

1. Sodišče prve stopnje je staršema (nasprotnima udeležencema) odvzelo otroka in ga namestilo v rejništvo ter imenovalo rejnico. Otroka je postavilo pod skrbništvo, za skrbnika določilo Center za socialno delo ter določilo stike s starši in preživnino. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi obeh nasprotnih udeležencev in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga drugi nasprotni udeleženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali lahko predlagatelj (Center za socialno delo) v predlogu za odvzem otroka in njegovo namestitev v rejniško družino postavi "preddiagnozo" glede sposobnosti starša o zmožnosti skrbeti za otroka, če gre za vprašanje, ki je sicer predmet presoje izvedenca medicinsko-psihiatrične smeri? 2) Ali lahko udeleženec v primeru, ko predlagatelj v predlogu opisuje osebnostne in starševske kapacitete udeleženca (starša), za vrednotenje katerih nima ustreznih znanj, in se izvedenec medicinske stroke s temi navedbami seznani, pravico zahtevati, da se imenuje drugi izvedenec, ki z navedbami, ki so zoper udeleženca obremenilne ni seznanjen? 3) Ali je (v konkretnem primeru) pravilna pravna in dejanska presoja, da se udeležencu (staršu), kateremu otrok pred odvzemom ni bil dodeljen v vzgojo in varstvo in pri katerem ni bil ogrožen, odvzame starševska skrb že zato, ker ni predlagal predodelitve otroka njemu? 4) Ali je bilo (v konkretnem primeru) pravilno vrednoteno razmerje med ustavno varovanima pravicama (starša) do starševstva (54. člen Ustave Republike Slovenije; v nadaljevanju Ustave) in pravico otroka do starševske skrbi (56. člen Ustave )?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 321/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

izterjava nedenarne terjatve - zavrnitev predloga

1. Stranki postopka (zaradi vznemirjanja lastninske pravice) sta sklenili sodno poravnavo pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani III P 1235/2018 z dne 10. 7. 2019. Iz 1. točke poravnave izhaja, da se A., d. o. o., zaveže zagotoviti, da bodo najkasneje do 15. 7. 2019 vse pnevmatike na naslovu ..., pokrite in suhe, nadalje pa najkasneje do 1. 9. 2019 vse pnevmatike tudi umaknjene v zaprte in suhe prostore, in s tem preprečiti, da bi pnevmatike na zadevni nepremičnini bile gojišče komarjev. Iz istega razloga se tudi v bodoče zaveže poskrbeti, da se pnevmatike na naslovu ..., ne bodo nahajale pod neposrednimi vremenskimi vplivi oziroma na lokaciji, kjer bi se v njih lahko nabirala voda. Iz 2. točke poravnave pa izhaja, da se A., d. o. o., zaveže najkasneje do 15. 7. 2019 vsa potencialna gojišča komarjev, ki se nahajajo kjerkoli v okviru poslovnih prostorov na zgoraj navedenem naslovu, strokovno obdelati z insekticidom za zatiranje komarjev.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je izdalo sklep o izvršbi 14. 7. 2023, s katerim je dolžniku naložilo zagotovitev, da bodo vse pnevmatike na naslovu ... (prej ...), Ljubljana, pokrite in suhe; zagotovitev, da bodo vse pnevmatike tudi umaknjene v zaprte in suhe prostore in s tem preprečitev, da bi pnevmatike na zadevni nepremičnini bile gojišče komarjev; poskrbeti, da se pnevmatike na navedenem naslovu tudi v bodoče ne bodo nahajale pod neposrednimi vremenskimi vplivi oziroma na lokaciji, kjer bi se v njih lahko nabirala voda; ter da vsa potencialna gojišča komarjev, ki se nahajajo kjerkoli v okviru poslovnih prostorov na navedenem naslovu strokovno obdela z incekticidom za zatiranje komarjev. Če dolžnik ne bo izvedel navedenih obveznosti, se mu izreče denarna kazen v višini 2.000 EUR.

3. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžnikov ugovor zoper sklep o izvršbi z dne 14. 7. 2023. Odločilo je še o stroških postopka.

4. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

5. Dolžnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodna poravnava Okrajnega sodišča v Ljubljani III P 1235/2018 z dne 10. 7. 2019 izvršljiva le v 4. točki; in (2) ali 1. in 2. točka sodne poravnave Okrajnega sodišča v Ljubljani III P 1235/2018 z dne 10. 7. 2019 izključujeta 4. točko.

7. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče dolžnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 209/2024-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

SOCIALNO ZAVAROVANJE - UPRAVNI POSTOPEK - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - izbira izvajalca zdravstvene oskrbe - upravna zadeva - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali odločanje toženca o vlogi zavarovanke za dodelitev osebnega zdravnika pomeni upravno zadevo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali odločanje toženca o vlogi zavarovanke za dodelitev osebnega zdravnika pomeni upravno zadevo.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženca št. 1804-2/2023-DI/2 z dne 15. 5. 2023 in sklep št. 1804-4/2023-LJ/3 z dne 3. 3. 2023 ter zadevo vrnilo tožencu v ponovno upravno odločanje. Tožencu je naložilo, da je dolžan izdati nov upravni akt v 30 dneh od pravnomočnosti sodbe. Odločilo je, da je toženec dolžan tožnici v roku 15 dni povrniti stroške postopka v znesku 645,84 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Odločilo je, da je toženec dolžan tožnici v roku 15 dni povrniti stroške odgovora na pritožbo v znesku 279,99 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije navaja naslednja vprašanja:

- ali je materialnopravno pravilna odločitev, da gre pri pravici do proste izbire zdravnika za pravico do zdravstvenih storitev iz 23. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (ZZVZZ, Ur. l. RS, št. 9/92 in nasl.);

- ali je materialnopravno pravilna odločitev, da pravica do proste izbire zdravnika vključuje pravico do dodelitve osebnega zdravnika;

- ali je materialnopravno pravilna odločitev, da je naloga toženca, da v upravnem postopku meritorno odloča o dodelitvi osebnega zdravnika zavarovanim osebam, kljub dejstvu, da ni odgovorna za določitev in zagotavljanje mreže javne zdravstvene službe na primarni ravni.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, oblikovanega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 308/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - lastninska pravica na premičninah - sklep o dedovanju - izločitev iz zapuščine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica od toženca zahteva vračilo vozila znamke Ford Ranger (sporno vozilo) oziroma podredno plačilo zneska 20.104,87 EUR (20.000 EUR kot povračilo vrednosti za sporno vozilo + 104,87 EUR stroškov, ki naj bi tožnici nastali v zvezi s prevzemom vozila, do katerega pa ni prišlo). Toženec je vložil nasprotno tožbo, s katero je zahteval, da se ugotovi, da je lastnik spornega vozila.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo toženčevemu zahtevku po nasprotni tožbi (ugotovitev, da je toženec lastnik spornega vozila), ter zavrnilo primarni in podredni zahtevek tožnice s stroškovno posledico.

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali je sodišče druge stopnje s tem, ko je pritrdilo sodišču prve stopnje, da je toženec plačal gotovino v višini 20.000 EUR pok. A. A. in da je slednje z zadostno stopnjo verjetnosti v postopku dokazal, nepravilno uporabilo pravilo o trditvenem in dokaznem bremenu, saj toženec kljub ugovoru tožeče stranke o substanciranosti navedb o slednjem (izročitvi gotovine), te trditve ni nadgradil z dodatnimi oziroma natančnejšimi okoliščinami zatrjevane izročitve gotovine, zlasti z izkazom denarnega toka oz. izkazanosti objektivne zmožnosti toženca, da je razpolagal z gotovino v višino 20.000 EUR?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V obravnavani zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 60

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 157/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Katarina Parazajda

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Tožnik vlaga predlog za delegacijo pristojnosti. V predlogu graja predvsem odločitev sodeče sodnice glede umika tožbenega zahtevka zoper nekatere izmed strank in stroškovnih posledicah. V dopolnitvi predloga pa problematizira sklep predsednice Okrožnega sodišča v Kopru, s katerim je zavrnila njegov predlog za izločitev okrožne sodnice Darje Morelj. Meni, da Okrožno sodišče v Kopru zaradi navedenih kršitev ne more zagotoviti poštenega in nepristranskega sojenja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Sodna praksa med druge tehtne razloge najpogosteje uvršča dvom v nepristranskost sojenja. Ta je podan, če je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

4. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno. Zgolj nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posameznih sodnikov lahko stranka odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posameznega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev. Slednjega je v konkretnem primeru stranka tudi vložila, vendar je bil njen predlog za izločitev sodeče sodnice zavrnjen.

5. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Tako tudi VSRS sklep I R 209/2023 z dne 6. 12. 2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 239/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-28

UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) Sklep III U 165/2024-16

tujci - omejitev gibanja tujcu - potek časa - odpadel pravni interes - zavrženje pritožbe

Pritožnik glede na lastno izrecno izjavo ne izkazuje več pravnega interesa za nadaljevanje postopka s pritožbo, zato je Vrhovno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo.

1. Tujec A. A. (v nadaljevanju pritožnik) s pritožbo izpodbija sklep III U 165/2024-16 z dne 7. 8. 2024, s katerim je Upravno sodišče na podlagi drugega odstavka 79.a člena Zakona o tujcih (v nadaljevanju ZTuj-2) odločilo, da je omejitev gibanja, ki je bila pritožniku odrejena z odločbo Postaje letališke policije Brnik, št. 225-10/2024/1 (3C631-36) z dne 13. 2. 2024, še utemeljena. Z navedeno odločbo je bila pritožniku odrejena omejitev gibanja in nastanitev v Centru za tujce od 13. 2. 2024 od 14.20 ure vse do njegove odstranitve, predaje oziroma izročitve, vendar ne dlje kot za šest mesecev.

2. Zoper sklep Upravnega sodišča je pritožnik vložil pritožbo, v kateri predlaga, naj Vrhovno sodišče pritožbi ugodi in "sodbo spremeni tako, da se tožbi ugodi" oziroma naj "ugodi pritožbi ter izpodbijano sodbo razveljavi in jo vrne prvemu sodišču v ponovno odločanje".

3. Nasprotna udeleženka v odgovoru na pritožbo predlaga, naj Vrhovno sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno.

4. Glede na tek postopka in potek časa je Vrhovno sodišče opravilo poizvedbo ali je pritožniku še omejeno gibanje in nato pozvalo njegovo pooblaščenko, naj se opredeli do sporočila nasprotne udeleženke, da ni več tako. Pritožnikovo pooblaščenko je pozvalo tudi, naj se opredeli glede nadaljnjega obstoja pravnega interesa za vloženo pritožbo in jo v zvezi s tem opozorilo na možnost zavrženja pritožbe. Pooblaščenka pritožnika je na poziv Vrhovnega sodišča odgovorila z vlogo z dne 20. 11. 2024, v kateri je navedla, da pritožnik na podlagi dovolitve zadrževanja z dne 14. 10. 2024 ni več nastanjen v Centru za tujce in zato nima več pravnega interesa za pritožbo.

6. Iz Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se uporablja tudi v upravnem sporu (prvi odstavek 22. člena Zakona o upravnem sporu, v nadaljevanju ZUS-1), izhaja, da mora imeti pritožnik ves čas postopka pravni interes za pritožbo, sicer je pritožba nedovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Na pravni interes za pritožbo pazi sodišče po uradni dolžnosti, pomeni pa, da mora pritožnik kot verjetno izkazati, da bi ugoditev njegovi pritožbi pomenila zanj določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogel doseči, oziroma izboljšanje njegovega pravnega položaja. To se presoja v vsakem upravnem sporu posebej, ob upoštevanju konkretnih okoliščin posamezne zadeve.

7. Pritožnik glede na lastno izrecno izjavo ne izkazuje več pravnega interesa za nadaljevanje postopka s pritožbo, zato je Vrhovno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (352. člen v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena ZPP in prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 350/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - končni sklep - sklep o uvedbi postopka - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Nasprotna udeleženka je predlog vložila sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Revizija tudi ni dovoljena, ker izpodbijani sklep ni sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 37. člena ZNP).

1. Nasprotna udeleženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je zavrnilo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje o uvedbi postopka za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko udeleženec opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sam ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP-1).

4. Nasprotna udeleženka je predlog vložila sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče njen predlog zavrglo (367. č člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1). Revizija tudi ni dovoljena, ker izpodbijani sklep ni sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 37. člena ZNP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37, 37/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.