VSRS Sklep II DoR 52/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-01

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - škoda na stanovanjski hiši - odprava povzročene škode - zavrnitev dokaznega predloga za postavitev novega izvedenca - bistvena kršitev določb postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice, da je toženka dolžna sanirati škodo na hiši št. ..., stoječi na parceli 195 k.o. ..., to je sanirati razpoke na zahodni steni in stropu v nadstropni spalnici hiše, vgraditi sidra in injektiranje vmesnega zidu ter sanirati temelje skupnega vmesnega zidu. Zavrnilo je tudi zahtevek, da ji je toženka dolžna plačati 1.095,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3.10.2018 dalje do plačila (točka I izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: l. Ali se je po zaslišanju izvedenke pojavil indic, da v dokazni temi vendarle obstaja realno znanstveno tveganje za napako. Ne gre samo za indic, ampak za dvom ali je vzrok povečanih razpok v spalnici - nevzdrževanje hiše in rušitve sosednega objekta toženke, ki ne vpliva na stabilnost objekta, kot to trdi izvedenka - če so se razpoke povečale, je posledica neke deformacije, katere razlog pa je poseg v samo konstrukcijo, kot trdi A. A., ki je bil med drugim tudi nadzornik rušitve in gradnje objekta toženke - povečanje razpok pa se pripisuje potresu v Zagrebu in Petrinji, kot to trdi B. B., kot pooblaščeni arhitekt nastopal v vlogi odgovornèga vodje projekta za toženko. Sodišče bi zato moralo po zaslišanju izvedenke, ugoditi dokaznemu predlogu tožnice, ki predlagala drugega izvedenca, ki bi potrdil ali ovrgel trditve tožnice, da imajo povečane razpoke vzrok v posegu v konstrukcijo skupnega zidu, kar pa tudi vpliva na stabilnost njenega objekta. 2. Ali je zapisnik o ugotovljenem dejanskem stanju izvedenca D. D. pod A10, ki ga je sodišče v dokaznem postopku vpogledalo res samo navedba tožnice o odločilnih dejstvih. Če je, zakaj sodišče ni dopustilo, da bi se izvedenka o teh dejstvih izjasnila. 3. Ali sodba prve stopnje res vsebuje razloge o vseh odločilnih dejstvih in je zmožna preizkusa, saj je odgovorjeno na vse bistvene navedbe tožnice in njene dokazne predloge. To ne velja najmanj za listino pod A10, pričanje C. C. in izvajalca sanacije strehe tožničine hiše. 4. Ali so res pavšalni pritožbeni očitki na račun dokaza z izvedencem. Kaj je torej vzrok povečanja razpok. Očitno tisto kar misli izvedenka, ne pa nadzornik A. A. in odgovorni vodje projekta B. B. 5. Ali bi morala tožnica res zahtevati dopolnitev sodbe glede denarne odškodnine za razpoke v spalnici. Gre za denarno specifikacijo po oceni izvedenke za sanacijo razpok v spalnici in ne za nov zahtevek. Sicer pa je sodišče zahtevek na sanacijo razpok v spalnici zavrnilo in se oprlo na izvedeniško mnenje izvedenke.«

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožnice zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 254, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.