TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 459/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče druge stopnje je pritožbo hipotekarne upnice A. A. zoper sklep Okrajnega sodišča v Kranju VL 7689/2012 s pristopi zavrnilo in sklep potrdilo.

2. Hipotekarna upnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče je 26. 11. 2023 izdalo plačilni nalog s katerim je odmerilo sodno takso za predlog za dopustitev revizije v višini 42 EUR. Plačilni nalog je bil predlagateljičini pooblaščenki vročen 30. 11. 2023. Vseboval je pojasnilo, da je treba sodno takso plačati v 15 dneh od vročitve naloga in da se bo, če sodna taksa v roku ne bo plačana oziroma če v tem roku ne bo zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo štelo, da je bil predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Petnajstdnevni rok za plačilo se je iztekel 15. 12. 2023. Predlagateljica sodne takse do tega dne ni plačala in prav tako ni zaprosila za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo. Vrhovno sodišče jo je z dopisom z dne 22. 12. 2023 seznanilo s tem dejstvom in ji dalo možnost, da se o njem izjavi. O njem se ni izjavila, iz naknadnega preverjanja na Upravi Republike Slovenije za javna plačila pa izhaja, da je bila navedena taksa plačana 8. 1. 2024.

5. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

6. Če sodna taksa ni plačana v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

7. Ker predlagateljica v predvidenem roku ni plačala sodne takse ali zaprosila za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, je nastopila fikcija umika predloga za dopustitev revizije.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 514/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Dolžnik je po svojem zakonitem zastopniku zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Ip 1199/2023 z dne 6. 11. 2023 vložil laičen predlog za dopustitev revizije.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je zakoniti zastopnik dolžnika predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 166/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - sodna določitev meje - močnejša pravica

1. V obravnavani zadevi je šlo za sodno določitev meje med udeleženci, in sicer med nepremičninama parc. št. 1592/1 in 1593/1, k. o. ... (v nadaljevanju sporni parceli). Predlagatelja sta zoper prvega in drugega nasprotnega udeleženca kot toženca sprva vložila tožbo za prenehanje vznemirjanja lastninske pravice in vzpostavitve prejšnjega stanja, pri čemer je bil pravdni postopek prekinjen, predlagatelja pa napotena na vložitev postopka za sodno določitev meje.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom določilo potek meje med spornima parcelama, in sicer skladno s skico z dne 31. 3. 2023 in elaboratom sodne ureditve meje z dne 27. 10. 2023 izvedenca Tadeja Ledineka, ki sta sestavni del sklepa (I. točka izreka), sodnemu izvedencu priznalo nagrado in stroške za izvedenske storitve (II. točka izreka) ter odločilo o stroških postopka (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je s sklepom pritožbi prvega in drugega nasprotnega udeleženca zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev prvi in drugi nasprotni udeleženec vlagata predlog za dopustitev revizije. V njem predlagata, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"Ali je podana kršitev materialnega prava, ker ni ustrezno upoštevan 2. odstavek 77. člena SPZ?

Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 14. tč. in 8. tč. drugega odstavka 339. člena ZPP, ker ni bil upoštevan predlog za postavitev drugega izvedenca?

Ali odločitev nasprotuje dosedanji sodni praksi, konkretno odločitvi VSL Sklep II Cp 104/2018 z dne 9. 5. 2018?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 77, 78

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 228/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - priposestvovanje - solastninski delež - nujno sosporništvo - nedovoljeno razpolaganje strank - tožba za razveljavitev sodne poravnave - sodna poravnava

1. Tožnica vlaga tožbo za razveljavitev (delne) sodne poravnave, ki je bila sklenjena med toženci. Navaja, da je bilo razpolaganje strank v nasprotju s prisilnimi predpisi. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za razveljavitev sodne poravnave zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo zoper odločitev o glavni stvari zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Spremenilo je le odločitev o stroških postopka.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali so v konkretnem primeru tožene stranke kot solastniki nepremičnine enotni in nujni sosporniki? 2) Ali delna sodna poravnava z dne 6. 10. 2022 pomeni razpolaganje strank, ki nasprotuje prisilnim predpisom ali moralnim pravilom?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 79/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

1. Tožnice oziroma toženke po nasprotni tožbi (v nadaljevanju tožnice) uveljavljajo varstvo pred vznemirjanjem lastninske pravice in zahtevajo, da toženka oziroma tožnica po nasprotni tožbi (v nadaljevanju toženka) izprazni nepremičnino. Toženka temu ugovarja in (med drugim) zatrjuje, da je pridobila lastninsko pravico na podlagi skupne gradnje. Z nasprotno tožbo zahteva, naj ji tožnice izstavijo zemljiškoknjižno dovolilo, na podlagi katerega se bo vpisala kot solastnica sporne nepremičnine do 1/2.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevek za izpraznitev nepremičnine zavrnilo. Zavrnilo je tudi nasprotni tožbeni zahtevek, da je toženka solastnica nepremičnin 41/1 in 41/2 k. o. ... do 1/2, in podrejeni nasprotni tožbeni zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižne listine, na podlagi katere bi se toženka vpisala kot solastnica sporne nepremičnine do 1/2. Ugotovilo je, da je toženka za potrebe gospodujoče parcele 41/3 k. o. ... priposestvovala stvarno služnost hoje po parceli 41/1 k. o. ... Višji nasprotni tožbeni zahtevek (glede priposestvovanja osebne služnosti) je zavrnilo in odločilo o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama pravdnih strank, sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje, in sicer: delno v I. točki izreka, kolikor je sodišče prve stopnje zavrnilo zahtevek za opustitev vznemirjanja lastninske pravice tožnic na parceli 41/1 k. o. ... in izročitev v posest; delno v II. točki izreka, kolikor je sodišče prve stopnje v četrtem odstavku te točke zavrnilo zahtevek za ugotovitev, da je toženka priposestvovala stvarno služnost vožnje po celotni parceli 41/1 k. o. ...; in v stroškovnem delu. Sicer je pritožbi zavrnilo in v nerazveljavljenem, a izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločitev o pritožbenih stroških je pridržalo za končno odločbo.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Postavlja naslednje vprašanje: Ali so bile v zvezi z ugotovitvijo resničnosti njene trditve, da je bil med njenima zdaj že pokojnima možem A. A. in sinom B. B.sklenjena pogodba o skupni gradnji in dogovor o solastnini, kršene določbe 5. in 8. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in storjene procesne kršitve iz 8., 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 199/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-19

pritožba v upravnem sporu - pravniški državni izpit (PDI) - postulacijska sposobnost stranke - zavrženje pritožbe

Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijanim sklepom na podlagi četrtega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakon o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo pritožbo, ki jo je vlagatelj vložil zoper sklep istega sodišča II Upr 390/2023-4 z dne 15. 5. 2023. V obrazložitvi je navedlo, da pritožba ni dovoljena, ker jo je vlagatelj vložil sam, v njej pa ni izkazal in tudi ne zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit. Da pravniškega državnega izpita nima in da tudi ni evidentiran v evidenci oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom, izhaja iz odgovora Ministrstva za pravosodje.

2. Vlagatelj (v nadaljevanju pritožnik) je zoper ta sklep vložil pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če zahtevani pogoj izpolnjuje stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

5. Obravnavano pritožbo je pritožnik ponovno vložil sam, ne da bi izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker je že Upravno sodišče opravilo poizvedbo pri Ministrstvu za pravosodje in ker pritožnik tudi v pritožbi ne navaja, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, poleg tega pa je bil z zahtevanim pogojem in s posledicami njegovega neizpolnjevanja že večkrat seznanjen (na navedeno je bil opozorjen ne le v pravnem pouku izpodbijanega sklepa, ampak - kot izhaja iz predloženega spisa - tudi v zgodnejšem sklepu II Upr 390/2023-4 z dne 15. 5. 2023), ga Vrhovno sodišče ni še posebej pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje tega pogoja.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP). Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 76/2018, I Up 204/2022 , I Up 12/2023 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 106/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti - ugoditev predlogu - strokovni sodelavec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - višje sodišče

Okoliščina, da je dolžnik zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v A, ki bi moralo odločati o upnikovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

1. Višje sodišče v A. je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehten razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je dolžnik kot strokovni sodelavec zaposlen na Višjem sodišču v A., pri čemer je do nedavnega opravljal delo na izvršilnem oddelku tega sodišča. Ker se sodniki s strokovnimi sodelavci poznajo in vsakodnevno srečujejo, kar bi lahko vzbudilo dvom v njihovo objektivno nepristranskost, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za odločanje v tej zadevi drugo višje sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da je dolžnik zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v A., ki bi moralo odločati o upnikovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče. Tako je Vrhovno sodišče v izvršilni zadevi med istima strankama odločilo že s sklepom I R 115/2023 z dne 19. 7. 2023, pred tem pa tudi v pravdni zadevi med istima pravnima strankama s sklepom I R 17/2022 z dne 2. 3. 2022.

5. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlogu Višjega sodišča v A. ugodilo in na podlagi 67. člena ZPP odločilo, da se za odločanje v pritožbenem postopku določi Višje sodišče v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 113/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo dolžnika z delom sodnikov Okrajnega sodišča v Ljubljani in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Dolžnik je podal predlog za delegacijo pristojnosti, ker meni, da Okrajno sodišče v Ljubljani ni zmožno objektivno in nepristransko voditi konkretnega postopka izvršbe, in v tej zvezi obstajajo izločitveni razlogi ter je bolj primerno, da v bodoče konkretni postopek izvršbe vodi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Kranju. Poudarja, da Okrajno sodišče v Ljubljani pomembnih okoliščin (med drugim, da je izklicna cena za nepremičnine, med katerimi je tudi bivališče/dom dolžnika, prenizka) noče ali ne more upoštevati.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samo zadevo, ampak lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

4. Zgolj nezadovoljstvo dolžnika z delom sodnikov Okrajnega sodišča v Ljubljani in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posamičnih sodnikov lahko predlagatelj odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev, pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno (po sodni praksi so taki denimo primeri, ko je ena od strank zaposlena na sodišču in podobno).

5. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je dolžnikov predlog za določitev drugega sodišča za odločanje v tej izvršilni zadevi zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 121/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-21

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti - zapuščinska zadeva - ugoditev predlogu - sodnica pristojnega sodišča kot dedinja - majhno sodišče

Okoliščine, da je hčerka pokojnika sodnica na pristojnem sodišču in da ima pristojno sodišče samo dva sodnika, pri čemer je zakonita dedinja tudi predsednica sodišča, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Predsednica Okrožnega sodišča v Celju (ki tudi nadomešča predsednico sodišča v A. v  njeni odsotnosti) je podala predlog za delegacijo pristojnosti. Tehten razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je pokojnikova hči edina sodnica na Okrajnem sodišču v A., ki rešuje zapuščinske zadeve, in hkrati predsednica sodišča, pri čemer sta trenutno na tem sodišču le dva sodnika (drugi sodnik je pred kratkim postal sodnik in rešuje kazenske zadeve). Zato predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za odločanje v tej zapuščinski zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Okoliščine, da je A. A., hčerka pokojnika, sodnica na pristojnem sodišču

in da ima pristojno sodišče samo dva sodnika, pri čemer je zakonita dedinja predsednica sodišča, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Ob tem velja dodati, da je sodeča/zapuščinska sodnica predlagala svojo izločitev.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.