VSRS Sklep I R 185/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - postopek osebnega stečaja - objektivna nepristranskost sodišča - dvom v nepristranskost sojenja - kazenska ovadba zoper stečajnega sodnika - izločitev vseh sodnikov oddelka pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Podana kazenska ovadba ne preseže ravni morebitne suspektnosti tega sodnika in zatorej ostaja v sferi dvoma v njeno tako imenovano subjektivno nepristranskost, kar je lahko le razlog za izločitev (6. točka 70. člena ZPP) oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za tako imenovano nujno delegacijo (66. člen ZPP). Zato ta ne more biti hkrati še „drug tehten razlog“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP.

1. Okrožno sodišče v Murski Soboti je podalo predlog, da se na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) krajevna pristojnost za odločanje v zadevi prenese na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da se postopek osebnega stečaja vodi zoper dolžnico A. A., ki je vložila kazensko ovadbo zoper dva od treh sodnikov, ki opravljajo delo v stečajnih zadevah. Zaradi ohranjanja videza nepristranskosti sta bile obe sodnici izločeni. Tretji sodnik, ki opravlja sodniško funkcijo na stečajnem oddelku, je vodil postopek osebnega stečaja zoper moža dolžnice in je bil izločen od opravljanja funkcije, ker je mož dolžnice zoper njega vložil kazensko ovadbo. Ker je mož dolžnice pooblaščen za procesna dejanja v tem postopku, in upoštevaje porušeno zaupanje stečajne dolžnice do poštenega in nepristranskega sojenja, je predsednik sodišča predlagal, da se za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče ter s tem odpravi vsakršni dvom v nepristranskost sojenja.

3. Delegacija pristojnosti je pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti (celega) sodišča.

4. Okrožno sodišče utemeljuje svoj predlog na podlagi dejstva, da sta dolžnica in njen mož vložila kazenske ovadbe zoper vse sodnike stečajnega oddelka. S tem in zaradi kompleksnosti zadeve naj bi bila porušena objektivna nepristranskost sodišča. Podana kazenska ovadba ne preseže ravni morebitne suspektnosti tega sodnika in zatorej ostaja v sferi dvoma v njeno tako imenovano subjektivno nepristranskost, kar je lahko le razlog za izločitev (6. točka 70. člena ZPP)

oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za tako imenovano nujno delegacijo (66. člen ZPP). Zato ta ne more biti hkrati še „drug tehten razlog“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Glej tudi odločbo VSRS I R 26/2014 z dne 13. 3. 2014. Stranka se v predlogu delegacije pristojnosti tudi ne more uspešno sklicevati na okoliščino, da je proti določenim sodnikom pristojnega sodišča podala kazenske ovadbe, ker bi sicer vedno lahko izsilila delegacijo pristojnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 66, 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.