VSRS Sklep II Ips 56/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Matej Čujovič, Katarina Parazajda, Tomaž Pavčnik

dovoljenost revizije - nepravdni postopek - vrnitev zaplenjenega premoženja - vrnitev premoženja po ZIKS - direktna revizija - zavrženje revizije

V obravnavanem primeru se skladno z določbo tretjega odstavka 125. člena novele ZPP-E postopek pred Vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah te novele. Skladno s 124. členom navedene novele pa se revizija v primeru, kadar drug zakon določa, da je v nepravdnem postopku dovoljena, ta dopusti pod pogoji iz 367.a člena ZPP in po postopku po ZPP. To pomeni, da morajo tudi udeleženci nepravdnih postopkov za vrnitev zaplenjenega premoženja po ZIKS najprej podati predlog za dopustitev revizije, preden jo lahko ob ustreznem sklepu Vrhovnega sodišča vložijo. Tako direktna revizija, kakršno vlagata prva nasprotna udeleženka in stranski intervenient, ni dovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP), zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se upravičencu dr. A.A., rojenemu 12. 5. 1890, umrlemu 12. 9. 1973, vrne zaplenjeno premoženje, in sicer se mu do celote vrnejo v last nepremičnine parc. št. 1350, parc. št. 1346/1, parc. št. 1346/2, parc. št. 1347/3 in parc. št. 1347/4, vse k. o. .... (I. točka izreka sklepa). Odločilo je še, da se zahtevek predlagatelja z dne 24. 7. 2018, da je prva nasprotna udeleženka dolžna plačati odškodnino za zmanjšano vrednost vrnjenih nepremičnin, kot nedopusten zavrže (II. točka izreka sklepa).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbe prve nasprotne udeleženke, stranskega intervenienta in predlagateljev obnove postopka zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje v I. točki izreka potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje sta prva nasprotna udeleženka in stranski intervenient vložila revizijo. Predlagata, naj Vrhovno sodišče reviziji ugodi in sklep sodišča druge stopnje v zvezi s sklepom sodišča prve stopnje spremeni tako, da se njuni pritožbi ugodi in se predlagateljev zahtevek zavrne, vse s stroškovno posledico. Hkrati podrejeno vlagata tudi predlog za dopustitev revizije.

4. Prva nasprotna udeleženka in stranski intervenient sta tako izrecno določila vrstni red, v katerem naj bosta obravnavana njuna revizija in predlog za dopustitev revizije. Glede na to je Vrhovno sodišče najprej odločilo o reviziji.

5. Revizija je bila skladno s 375. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vročena ostalim udeležencem postopka, nanjo pa so odgovorili le predlagatelji obnove postopka in predlagali, naj ji Vrhovno sodišče ugodi.

7. V obravnavanem primeru gre za postopek vrnitve zaplenjenega premoženja po določbah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (v nadaljevanju ZIKS),

ki se je začel v letu 1998. Navedeni zakon v prvem odstavku 145.č člena določa, da o vrnitvi zaplenjenega premoženja odloča sodišče v nepravdnem postopku. Ta v konkretnem primeru teče še po določbah prej veljavnega Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP),

ki v 34. členu določa, da revizija v nepravdnih postopkih ni dovoljena, razen če zakon določa drugače. Takšno drugačno ureditev predstavlja drugi odstavek 145.č člena ZIKS, ki določa, da je v nepravdnem postopku za vrnitev zaplenjenega premoženja zoper odločbo sodišča druge stopnje dovoljena revizija. Ker navedena zakona revizijskega postopka ne urejata, se zanj (skladno s 37. členom ZNP) uporabljajo določbe ZPP.

8. Prej navedeni sklep sodišča prve stopnje je bil izdan 29. 3. 2023, zato se skladno z določbo tretjega odstavka 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-E) postopek pred Vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah te novele. Skladno s 124. členom navedene novele pa se revizija v primeru, kadar drug zakon določa, da je v nepravdnem postopku dovoljena, ta dopusti pod pogoji iz 367.a člena ZPP in po postopku po ZPP. To pomeni, da morajo tudi udeleženci nepravdnih postopkov za vrnitev zaplenjenega premoženja po ZIKS najprej podati predlog za dopustitev revizije, preden jo lahko ob ustreznem sklepu Vrhovnega sodišča vložijo. Tako direktna revizija, kakršno vlagata prva nasprotna udeleženka in stranski intervenient, ni dovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP), zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

9. Podredni predlog prve nasprotne udeleženke in stranskega intervenienta za dopustitev revizije bo Vrhovno sodišče obravnavalo ločeno. Če bo njunemu predlogu ugodeno, bosta lahko vložila novo revizijo.

10. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Določbe navedenega zakona o vrnitvi zaplenjenega premoženja se še vedno uporabljajo na podlagi končne in prehodne določbe 266. člena sedaj veljavnega Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (v nadaljevanju ZIKS-1).

Prehodna in končna določba prvega odstavka 216. člena sedaj veljavnega Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a, 367.b, 374, 374/2, 377

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - ZPP-E  - člen 124, 125, 125/3

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 216, 216/1

Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (1978) - ZIKS  - člen 145.č, 145.č/1, 145.č/2

Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (2000) - ZIKS-1  - člen 266

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.