VSRS Sklep I R 59/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - oddaljenost sodišča - zavrnitev predloga

V obravnavani zadevi je podan položaj, ko se Dom Lukavci ne nahaja ne v kraju sodišča, ki predlaga prenos pristojnosti (Murska Sobota) in tudi ne v kraju, kamor to sodišče predlaga, naj se sojenje prenese (Ljutomer). Razlika je le ta, da se Okrajno sodišče v Ljutomeru od Doma Lukavci nahaja 5,5, km stran, Okrajno sodišče v Murski Soboti pa 18 km stran.

To ni kvalitativna prostorska razdalja, ki bi utemeljevala izjemen ukrep prenosa pristojnosti na podlagi 67. člena ZPP. V vsakem primeru bo potreben prevoz. Ali bo ta trajal nekaj minut več ali manj, ne more biti bistveno. Tudi stroškovna posledica prevoza je neznatna. Neutemeljen predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

1. Pred sodiščem prve stopnje je v teku postopek postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Nasprotna udeleženka ima stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Murski Soboti, medtem ko ima začasno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Ljutomeru (Lukavci), saj je tam nameščena v socialnovarstveni zavod.

2. Sodišče prve stopnje predlaga prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Ljutomeru. Navaja, da je bolj smotrno, da postopek vodi sodišče, kjer nasprotna udeleženka dejansko biva, saj jo bo moralo sodišče zaslišati, pri čemer bo zaslišanje zaradi njenega zdravstvenega stanja lažje opraviti tam, kjer biva (in bo po vsej verjetnosti bivala dalj časa).

Hkrati se sklicuje na podobno zadevo, v kateri je Vrhovno sodišče preneslo pristojnost na drugo sodišče (I R 189/2021).

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče je odločalo o predlogih za prenos pristojnosti v mnogih nepravdnih zadevah, v katerih se je odločalo o postavitvi odrasle osebe pod skrbništvo. Zadevam je skupno, da se nasprotni udeleženec, glede katerega teče postopek, nahaja v socialnovarstvenem zavodu, takšnega ali podobnega tipa, kot je to tudi v obravnavani zadevi. Druga skupna značilnost teh zadev je, da sta stalno prebivališče nasprotnega udeleženca in kraj, kjer so mu nudene storitve oskrbe v socialnovarstvenem zavodu, znatneje oddaljena. V takšnih primerih je zato Vrhovno sodišče predlogom za prenos pristojnosti ugodilo.

6. Okrajno sodišče v Murski Soboti se sklicuje na zadevo I R 189/2021. Tam je bilo za odločanje bilo določeno Okrajno sodišče v Ljutomeru namesto Okrajnega sodišča v Murski Soboti. A razlika med to zadevo in obravnavano je, da se je tam oseba nahajala v varstveno-delovnem centru prav na naslovu v Ljutomeru.

7. V obravnavani zadevi pa je podan položaj, ko se Dom Lukavci ne nahaja ne v kraju sodišča, ki predlaga prenos pristojnosti (Murska Sobota) in tudi ne v kraju, kamor to sodišče predlaga, naj se sojenje prenese (Ljutomer). Okrajno sodišče v Ljutomeru je od Doma Lukavci oddaljeno 5,5, km stran, Okrajno sodišče v Murski Soboti pa 18 km stran.

8. To ni kvalitativna prostorska razdalja, ki bi utemeljevala izjemen ukrep prenosa pristojnosti na podlagi 67. člena ZPP, saj bo v vsakem primeru potreben prevoz. Ali bo ta trajal nekaj minut več ali manj, ne more biti bistveno. Tudi stroškovna posledica prevoza je neznatna. Neutemeljen predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Ob tem še poudarja, da vlaganje očitno neutemeljenih predlogov za prenos pristojnosti nedopustno obremenjuje Vrhovno sodišče ter otežuje in podaljšuje tek postopka. Gre torej za pristop, ki nasprotuje bistvu instituta prenosa pristojnosti.

Nasprotna udeleženka je namreč gluhonema in duševno manj razvita ter z njo ni mogoča nobena komunikacija.

Glej npr. sklep v zadevi I R 205/2021 z dne 12. 1. 2022, v kateri kjer bi bilo treba premostiti razdaljo med sodiščem stalnega prebivališča nasprotnega udeleženca v Novem mestu ter njegovim dejanskim prebivališčem v Enoti za forenzično psihiatrijo v Mariboru. A to ne pomeni, da velja avtomatizem. Ne gre za to, da bi v vsakem konkretnem primeru iskali najbližje sodišče, marveč gre za presojo, ali bo s prenosom pristojnost na bližnje sodišče življenjsko, kvalitativno olajšana izvedba postopka.

Vrhovno sodišče je enako odločilo v bistveno podobni zadevi (sklep I R 34/2023 z dne 5. 4. 2023).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.