VSRS Sklep II DoR 493/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Dolžnika sta solastnika nepremičnin ID znak parcela ... in ID znak parcela ..., pri katerih je vknjižena hipoteka na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa notarja Srečka Gabrila SV 544/2009 z dne 1. 7. 2009 (izvršilni naslov). Terjatev po kreditni pogodbi, zapisani v notarskem zapisu, je zapadla 25. 3. 2010. Upnik je zaradi izterjave 49.380,06 EUR zoper dolžnika 20. 4. 2023 vložil predlog za izvršbo na podlagi omenjenega izvršilnega naslova. Nad prvotnim dolžnikom A. d. o. o. kot kreditojemalcem se je 16. 1. 2014 pričel stečajni postopek, kreditodajalčeva univerzalna pravna naslednica (upnik) pa je 14. 3. 2014 prijavila terjatev in ločitveno pravico, ki sta ji bili v celoti priznani. Stečaj se je zaključil 14. 7. 2021.

2. Dolžnika sta zoper sklep o izvršbi vložila ugovor, v katerem sta uveljavljala tri temeljne ugovore, in sicer a) da nista pasivno legitimirana, saj ni izkazano, da bi terjatev po izvršilnem naslovu prešla nanju, b) da je hipoteka materialnopravno prenehala, kar bi moralo izvršilno sodišče ne glede na načelo formalne legalitete presojati v izvršilnem postopku in c) da je terjatev upnika skupaj z obrestmi zastarala.

3. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo ugovor dolžnikov in sklenilo, da dolžnika sama nosita ugovorne stroške.

4. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnikov zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje ter sklenilo, da dolžnika sama nosita stroške pritožbenega postopka.

5. Zoper takšno odločitev dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- "Ali je v konkretnem primeru pri vknjiženi hipoteki pri nepremičnini z ID znakom ... in ... jasno in nedvoumno vpisana zaznamba neposredne izvršljivosti notarskega zapisa notarka Srečka Gabrila, opr. št. SV 544/09, ki učinkuje tudi proti kasnejšima pridobiteljema (solastninske) pravice?

- Ali se v konkretnem primeru glede na vpis v zemljiški knjigi pri nepremičninah z ID znakom ... in ... šteje, da sta dolžnika kot kasnejša pridobitelja s hipoteko obremenjenih nepremičnin, podala soglasje k neposredni izvršljivosti notarskega zapisa notarka Srečka Gabrila, opr. št. SV 544/09 v smislu 2. odstavka 142. člena SPZ?

- Ali je v konkretnem primeru pravilno stališče Višjega sodišča v Celju v sklepu z dne 18. 10. 2023, opr. št. II Ip 243/2023, da je sodišče v izvršilnem postopku vezano na formalno vpisano hipoteko tudi, če je hipoteka v materialnopravnem smislu prenehala?

- Ali mora izvršilno sodišče, v kolikor je podan ugovor zastaranja "stare" hipoteke, kot v konkretnem primeru, prekiniti izvršilni postopek in dolžnika napotiti na pravdo?

- Ali je v konkretnem primeru prijava terjatve v stečajni postopek glavnega dolžnika A. d. o. o. s strani pravnega prednika upnika pretrgala zastaranje terjatve in obresti tudi zoper dolžnika kot kasnejša pridobitelja solastninske pravice na nepremičninah z ID znakom ... in ...?

- Ali ima kasnejši pridobitelj lastninske pravice s hipoteko obremenjene nepremičnine, kot v konkretnem primeru, pravni položaj poroka, za katerega se glede zastaranja terjatve in obresti analogno uporablja določba 2. odstavka 1034. člena OZ?"

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.