TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 41/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodnika - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo z delom posameznega sodnika ali dvom v njegovo nepristranskost ni razlog za delegacijo pristojnosti celotnega sodišča, temveč - če je utemeljen - le za izločitev posameznega sodnika.

1. Tožnik je pred Okrajnim sodiščem v Grosuplju vložil predlog za razveljavitev med pravdnima strankama sklenjene sodne poravnave.

2. V pripravljalni vlogi z dne 22. 8. 2022 je ponovno predlagal delegacijo pristojnosti. Ponovno obsežno opisuje sodničino nepravilno dokazno in procesno ravnanje, ki še nadalje vzbuja dvom v nepristranskost sodišča. Sodnica ravna nezakonito, nepošteno in pristransko, in v celoti sledi toženkinim navedbam ter ravna v njeno korist.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. "Drugi tehtni razlogi" so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

Iz predlagateljevih navedb ponovno izhaja, da je nezadovoljen le z delom razpravljajoče sodnice posameznice. Nezadovoljstvo z delom posameznega sodnika ali dvom v njegovo nepristranskost pa ni razlog za delegacijo pristojnosti celotnega sodišča, temveč - če je utemeljen - le za izločitev posameznega sodnika.

6. Neutemeljen predlog je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Primerjaj v tem postopku že izdani sklep Vrhovnega sodišča I R 187/2020 z dne 20. 1. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 14/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga za dopustitev revizije

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je pritožbo dolžnika zoper sklep z dne 12. 5. 2022, datirano 8. 6. 2022 in vloženo 15. 6. 2022, zavrglo kot prepozno.

2. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije (ki ga je laično poimenoval „Pritožba (v skladu s 127. členom Ustave) zoper sklep opr. št. I Ip 604/2022 Višjega sodišča v Mariboru z dne 19. 10. 2022“).

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Po določbah prvega in drugega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagatelja s plačilnim nalogom II DoR 14/2023 z dne 12. 1. 2023 pozvalo, naj v petnajstih dneh plača sodno takso v višini 42,00 EUR. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni bila plačana; predlagatelj pa v roku tudi ni predlagal taksne oprostitve, odloga ali obročnega plačila. Vrhovno sodišče je predlagatelja z dopisom II DoR 14/2023 z dne 1. 3. 2023 seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni bila plačana, in mu dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjasni, hkrati pa ga opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Na navedeni dopis se je predlagatelj odzval tako, da je predlagal takso oprostitev, vendar naknadno (po poteku roka) zaprosilo za taksno oprostitev ne more vplivati na odločitev. Skladno z navedenim je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP; to pomeni, da se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 25/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-12

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovanje avtomobilske odgovornosti - škoda, povzročena s prometno nesrečo - posredni oškodovanec - delodajalec kot posredni oškodovanec - nadomestilo plače - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali prvi odstavek 18. člena Zakona o obveznem zavarovanju v prometu izključuje pravico vseh posrednih oškodovancev (z izjemo tistih, ki so v določbi navedeni) do povrnitve škode, ki nastane kot posledica prometne nesreče.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali prvi odstavek 18. člena Zakona o obveznem zavarovanju v prometu izključuje pravico vseh posrednih oškodovancev (z izjemo tistih, ki so v določbi navedeni) do povrnitve škode, ki nastane kot posledica prometne nesreče.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo 4.166,63 EUR iz naslova škode, ki naj bi tožeči stranki kot posredni oškodovanki nastala zaradi prometne nesreče, v kateri sta bila udeležena zavarovanec tožene stranke in delavka tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu (1994) - ZOZP  - člen 18

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 164/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-14

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neupravičena pridobitev - kdaj se ne more zahtevati vrnitev - predkupna pravica - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo določbo tretjega odstavka 190. člena in določbo 191. člena Obligacijskega zakonika.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo določbo tretjega odstavka 190. člena in določbo 191. člena Obligacijskega zakonika?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek za vračilo 550.000,00 EUR in zahtevek za plačilo odškodnine v višini 94.099.00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 190/3, 191

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 144/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-20

dr. Damjan Orož (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zastopanje - prekoračitev pooblastila - odškodninska odgovornost - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilno stališče sodišča druge stopnje o neutemeljenosti tožbenega zahtevka na temelju petega odstavka 72. člena OZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilno stališče sodišča druge stopnje o neutemeljenosti tožbenega zahtevka na temelju petega odstavka 72. člena OZ?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 292.797,56 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 72, 72/5

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 16/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-12

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države - nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča - namenska raba zemljišč - obramba - obstoj protipravnosti - veljavnost pravnega predpisa - razveljavitev določbe zakona - ustaljena sodna praksa - trditveno in dokazno breme - protipravnost v ožjem smislu - protipravnost v širšem smislu - jasna določila - odstop od sodne prakse - odločba davčnega organa - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali tožena stranka na podlagi 26. člena Ustave Republike Slovenije odgovarja tožeči stranki za škodo, ki ji je nastala v posledici v letih 2016, 2017 in 2018 neodmerjenih nadomestil za uporabo stavbnega zemljišča za zemljišča, ki se uporabljajo za potrebe obrambe.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali tožena stranka na podlagi 26. člena Ustave Republike Slovenije odgovarja tožeči stranki za škodo, ki ji je nastala v posledici v letih 2016, 2017 in 2018 neodmerjenih nadomestil za uporabo stavbnega zemljišča za zemljišča, ki se uporabljajo za potrebe obrambe.

1. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo (I. točka izreka) zavrnilo tožbena zahtevka za plačilo odškodnine iz naslova NUSZ za leti 2016 in 2017 (v zneskih499.566,28 EUR in 489.666,39 EUR s pripadki). Z vmesno sodbo (II. točka izreka) pa je razsodilo, da je po podlagi utemeljen tožbeni zahtevek v znesku 489.652,68 EUR s pripadki, ki se nanaša na NUSZ za leto 2018.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka spremenilo tako, da je po podlagi utemeljen tudi zahtevek za plačilo 989.232,67 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi od zneskov 499.566,28 EUR in 489.666,39 EUR (I. točka izreka). Pritožbo tožene stranke je sodišče druge stopnje zavrnilo in v II. točki izreka potrdilo prvostopenjsko sodbo (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o stavbnih zemljiščih (1984) - ZSZ  - člen 59, 59/1

Zakon o graditvi objektov (2002) - ZGO-1  - člen 218

Zakon o urejanju prostora (2002) - ZUreP-1  - člen 179, 180

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 17/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-12

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pristojnost sodišča RS - pristojnost sodišča RS v sporu o nepogodbeni odškodninski odgovornosti - odgovornost banke - zavrženje tožbe zaradi nepristojnosti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je sodišče Republike Slovenije pristojno za odločanje v pravdi glede zatrjevane nepogodbene odškodninske odgovornosti banke s sedežem v Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske, za povračilo premoženjske škode, nastale oškodovancu - družbi s sedežem v Ljubljani zaradi opustitve dolžne skrbnosti banke v okoliščinah konkretnega primera.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je sodišče Republike Slovenije pristojno za odločanje v pravdi glede zatrjevane nepogodbene odškodninske odgovornosti banke s sedežem v Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske, za povračilo premoženjske škode, nastale oškodovancu - družbi s sedežem v Ljubljani zaradi opustitve dolžne skrbnosti banke v okoliščinah konkretnega primera?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in spremenilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je bilo odločeno, da je podana pristojnost sodišča Republike Slovenije za odločanje v tem sporu, tako, da je tožbo zavrglo.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 30, 30/1, 55, 55/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 3/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (delegacija)

Pogodbeno razmerje med sodiščem in tožencem predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. Zato je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot toženec, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Delovnem sodišču v Mariboru vložil tožbo zaradi ugotovitve nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, v kateri je zoper toženca uveljavljal tudi reintegracijski in reparacijski zahtevek.

2. Predsednica Delovnega sodišča v Mariboru je predlagala, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, saj ima s tožencem sklenjeno pogodbo o opravljanju storitev fizičnega varovanja v poslovnih prostorih Delovnega sodišča v Mariboru, zaradi česar bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Pogodbeno razmerje med sodiščem in tožencem predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot toženec, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 50/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Predlog je vsebinsko prazen, podprt zgolj s predlagateljevo nejevoljo, ki jo že dolga leta goji in krepi do Višjega sodišča v Ljubljani. Da se je medtem zamenjala že cela generacija sodnikov, pri njegovem odnosu ne igra nikakršne vloge. Gre za vzorec vloge, kakršno je že v številnih drugih zadevah na podlagi 67. člena ZPP pred Vrhovnim sodiščem sprožil isti predlagatelj. Tudi tokrat je zato Vrhovno sodišče njegov predlog zavrnilo.

1. Predlagatelj je v pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje z dne 22. 12. 2022 hkrati podal še „predlog za delegacijo Višjega sodišča v Ljubljani“. V vlogi navaja, da je dolgoletna žrtev Višjega sodišča v Ljubljani, zato Vrhovno sodišče lepo prosi, da preuči vse odločbe, ki mu jih je od leta 1996 duševno bolnemu in brez pravice do odvetnika izdajalo Višje sodišče v Ljubljani ter mu dodeli nepristransko in pošteno pritožbeno sodišče.

3. Vrhovno sodišče uvodoma pojasnjuje, da je v sklepu II DoR 341/2015 z dne 7. 1. 2016 zavzeto stališče, da vloga poslovno nesposobne osebe nima pravnih učinkov in zato o njej ni mogoče vsebinsko odločati. Kot je bilo predlagatelju pojasnjeno (na primer) že v sklepu I R 79/2018 z dne 24. 5. 2018, je postopek, kakršen je v teku, izjema, zato je Vrhovno sodišče predlog vsebinsko obravnavalo.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). „Drugi tehtni razlogi“, ki lahko utemeljujejo prenos pristojnosti po 67. členu ZPP, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom o nepristranskosti sodišča. Predlagatelj zgolj pavšalno zatrjuje, da je žrtev Višjega sodišča v Ljubljani, zaradi česar prosi Vrhovno sodišče, naj mu dodeli nepristransko sodišče.

5. Predlog je vsebinsko prazen, podprt zgolj s predlagateljevo nejevoljo, ki jo že dolga leta goji in krepi do Višjega sodišča v Ljubljani. Da se je medtem zamenjala že cela generacija sodnikov, pri njegovem odnosu ne igra nikakršne vloge. Gre za vzorec vloge, kakršno je že v številnih drugih zadevah na podlagi 67. člena ZPP pred Vrhovnim sodiščem sprožil isti predlagatelj. Tudi tokrat je zato Vrhovno sodišče njegov predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 14/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot zakonec/izvenzakonski partner stranke v postopku - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Pod pojem »drugega tehtnega razloga« se po ustaljeni sodni praksi lahko zaposlitev stranke same ali njenega zakonca, sorodnika oziroma osebe v svaštvu pri pristojnem sodišču, še zlasti, če gre za manjše sodišče. V obravnavanem primeru je tak razlog po oceni Vrhovnega sodišča podan, ker je dolžnik bivši zakonec A. A., ki je sodniška pomočnica na stvarno in krajevno pristojnem sodišču, prejemniki nadomestila preživnine pa so njeni mladoletni otroci.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Upnik je predlog za izvršbo vložil na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem. To je predlagalo prenos pristojnosti na drugo krajevno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo z okoliščinami, da izterjevani znesek predstavlja vsoto nadomestil preživnine, ki jih je upnik plačal za otroke dolžnika, katerih mati je A. A., ki je pri tem sodišču zaposlena kot sodniška pomočnica. To bi lahko pri strankah postopka in v javnosti povzročilo dvom v nepristranskost odločanja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Pod pojem »drugega tehtnega razloga« se po ustaljeni sodni praksi lahko zaposlitev stranke same ali njenega zakonca, sorodnika oziroma osebe v svaštvu pri pristojnem sodišču, še zlasti, če gre za manjše sodišče. V obravnavanem primeru je tak razlog po oceni Vrhovnega sodišča podan, ker je dolžnik bivši zakonec A. A., ki je sodniška pomočnica na stvarno in krajevno pristojnem sodišču, prejemniki nadomestila preživnine pa so njeni mladoletni otroci.

5. Zato je Vrhovno sodišče v izogib dvomu v objektivno nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v Grosupljem za odločanje določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.