VSRS Sklep II DoR 209/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-09-18

Vladimir Horvat (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

odškodninska odgovornost države - odškodninska odgovornost države za delo policije - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - kvalificirana protipravnost - hišna preiskava - odredba preiskovalnega sodnika - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ocenili, da ni podana protipravnost kot predpostavka odškodninske odgovornosti tožene stranke?

Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ocenili, da ni podana protipravnost kot predpostavka odškodninske odgovornosti tožene stranke?

1. Tožnik je s tožbo od sodišča zahteval, naj razsodi, da mu je tožena Republika Slovenija za nepremoženjsko škodo (duševne bolečine in strah), ki jo je utrpel v zvezi s hišno preiskavo dne 8. 6. 2015, dolžna plačati 15.000,00 EUR odškodnine s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Trdil je, da je bila hišna preiskava opravljena brez sodne odredbe, saj se je odredba z dne 27. 5. 2015, na podlagi katere so policisti zjutraj vstopili v njegovo hišo in jo začeli pregledovati, glasila na drugo nepremičnino. Ko so policisti nato pridobili ustrezno odredbo, pa je bila hišna preiskava praktično že opravljena. Izpostavil je tudi, da nobena od obeh sodnih odredb ni bila zadostno obrazložena, tako da je bila hišna preiskava tudi iz tega razloga nezakonita in protiustavna.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika, da mu je toženka dolžna v roku 15 dni plačati znesek 15.000,00 EUR odškodnine, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 6. 2018 dalje ter mu v istem roku povrniti njegove pravdne stroške, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (točka I izreka). Nadalje je odločilo, da je tožnik dolžan toženi stranki (v nadaljevanju toženka) povrniti njene pravdne stroške v znesku 1.937,81 EUR ter stranskemu intervenientu pravdne stroške v znesku 56,27 EUR (točki II in III izreka). Sklenilo je tudi, da se predlogu toženke za ponovno odprtje glavne obravnave ne ugodi.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ocenili, da ni podana protipravnost kot predpostavka odškodninske odgovornosti tožene stranke, t.j. a) da ste bili sodni odredbi o hišni preiskavi pri tožniku ustrezno obrazloženi in tako zakoniti oziroma nista bili kvalificirano protipravni in b) da je imela policija pravno podlago za vstop v stanovanjsko hišo tožnika že na podlagi odredbe za osebno preiskavo njegovega sina A. A. in da to pravno podlago predstavlja določilo drugega odstavka 214. člena ZKP, na podlagi te iste odredbe pa je imela policija tudi upravičenje zavarovati kraj, kjer so nameravali opraviti osebno in hišno preiskavo ter pravico omejiti gibanje tako osumljencu kot osebam, ki so se v hiši nahajale, torej tudi tožniku, podlago za to pa predstavlja 56. člen Zakona o nalogah in pooblastilih policije (ZNPPol).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26, 35, 36

Zakon o nalogah in pooblastilih policije (2013) - ZNPPol  - člen 56

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 214, 215

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.