VSRS Sklep II DoR 480/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - ureditev meje v nepravdnem postopku - javno dobro - laična stranka - stanje v zemljiškem katastru - kriterij močnejše pravice

1. Predlagateljica je predlagala ureditev meje med nepremičninami, ki so vse javno dobro v njeni lasti oziroma v njenem upravljanju, in nepremičninami nasprotnih udeležencev. Ker se ni strinjala s pokazanimi mejami geodetskih podjetij v dveh sproženih upravnih postopkih evidentiranja meje, je sprožila obravnavani sodni postopek za ureditev mej.

2. Sodišče prve stopnje je na naroku 19. 5. 2022, ki ga je sodišče opravilo na spornih mejnih parcelah, razglasilo mejo med predlagateljičinimi parcelami in sosednjimi parcelami (med drugim tudi v lasti tretjega udeleženca) in nato skupaj s pisnim odpravkom sklepa vsem udeležencem vročilo tudi pisno izvedensko mnenje s skico. Pojasnilo je, da so položaj točk sodno določene meje, zatrjevane točke udeležencev, način označbe teh točk ter medsebojne relacije razvidni iz skice izvedenca geodetske stroke o določitvi sodne meje, ki je sestavni del izreka tega sklepa.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tretjega nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je, da predlagateljica in tretji nasprotni udeleženec krijeta vsak svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tretji nasprotni udeleženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

1) Ali sta sodišče druge stopnje in sodišče prve stopnje bistveno kršili določbo postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in kršili pravico tretjega nasprotnega udeleženca do izjave iz 22. člena Ustave s tem, ko tretjemu nasprotnemu udeležencu nista omogočili preverbe ustnega izvedenskega mnenja sodnega izvedenca geodetske stroke z lastnim strokovnim pomočnikom in ker mu nista omogočili na to mnenje podajati pripomb po taki preveritvi? Ali je podana bistvena kršitev določbe postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in kršitev pravice tretjega nasprotnega udeleženca do izjave iz 22. člena Ustave, ker se sklep sodišča prve stopnje opira na skico izvedenca, ki je bila tretjemu nasprotnemu udeležencu vročena skupaj s sklepom sodišča prve stopnje in glede katere tretjemu nasprotnemu udeležencu ni bila dana možnost, da se o njej izreče pred izdajo sklepa sodišča prve stopnje?

2) Po katerih kriterijih mora sodišče urediti mejo med javnim dobrim in zemljiščem, ki to ni, v primeru napak v katastru? Ali drži, da mora sodišče v primeru, ko meje zaradi napake v katastru ne more urediti po stanju v katastru, mejo med javnim dobrim in zemljiščem, ki to ni, urediti po meji dejanskega uživanja?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.