TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 41/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-16

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - vabilo priči za zaslišanje - zavrnitev dokaznega predloga z zaslišanjem prič - nepristop priče na narok - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali so bile v tej zadevi pravilno uporabljene določbe 241. člena ZPP?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali so bile v tej zadevi pravilno uporabljene določbe 241. člena ZPP?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in razsodilo, da se mora tožena stranka v roku 15 dni izseliti iz poslovnih prostorov in jih proste oseb in stvari izročiti tožeči stranki (I. točka izreka), toženi stranki naložilo plačilo uporabnine v višini 5.600,00 EUR in mesečni znesek uporabnine v višini 800,00 EUR od 1. 9. 2020 do 7. 7. 2023 s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je, da tožena stranka sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka in ji naložilo povrnitev stroškov odgovora na pritožbo tožeči stranki (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 241

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 4/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-11

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - Agencija za trg vrednostnih papirjev - postopek nadzora - stranska udeležba - dopuščena revizija

- Ali je razlaga Upravnega sodišča RS o tem, da ZTFI-1 v nadzornih postopkih izključuje udeležbo vsake druge osebe, ki ni subjekt nadzora, četudi odločitev, sprejeta v takem postopku, neposredno posega v njene pravice ali pravne koristi, skladna z 22. členom Ustave RS?

- Ali je razlaga Upravnega sodišča RS o tem, da ZTFI-1 v nadzornih postopkih izključuje udeležbo vsake druge osebe, ki ni subjekt nadzora, četudi odločitev, sprejeta v takem postopku, neposredno posega v njene pravice ali pravne koristi, skladna z 22. členom Ustave RS?

1. Upravno sodišče je zavrnilo tožbo tožnikov zoper sklep Agencije za trg vrednostnih papirjev (v nadaljevanju Agencije) št. ... z dne ... , s katerim je zavrnila zahtevo tožnikov za priznanje statusa stranskih udeležencev v postopku nadzora št. ... , ki se vodi nad družbo A. d. d. ter določila, da morajo tožniki Agenciji plačati takso v višini 420,00 EUR. Odločilo je še, da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlagajo tožniki predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 463, 463/2, 463/4, 490, 490/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba V Ips 2/2024, enako tudi VSRS Sodba V Ips 3/2024
VSRS Sklep III DoR 50/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-16

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - standard obrazloženosti sodne odločbe - pravica do pravnega sredstva - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta sodišči prve in druge stopnje zadostili standardu obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS in pravici do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta sodišči prve in druge stopnje zadostili standardu obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS in pravici do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek glede ugotovitve ničnosti najemne pogodbe z dne 24. 6. 2003 in najemne pogodbe z dne 1. 7. 2023 ter petih dodatkov k tej najemni pogodbi (I. točka izreka) in tožbeni zahtevek za plačilo 1.714.000,58 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva vložitve tožbe (II. točka izreka) ter tožeči stranki naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožene stranke (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in izpodbijano sodbo v zvezi s sklepom o popravi potrdilo (I. točka izreka) in ji naložilo povrnitev stroškov pritožbenega postopka tožene stranke (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 5/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-11

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - Agencija za trg vrednostnih papirjev - postopek nadzora - stranska udeležba - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je Upravno sodišče z razlago o tem, da ZTFI-1 v nadzornih postopkih izključuje udeležbo vsake druge osebe, ki ni subjekt nadzora in tožnikoma ni priznalo udeležbe v postopku nadzora, poseglo v njuno ustavno pravico do enakega varstva pravic na podlagi 22. člena URS?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je Upravno sodišče z razlago o tem, da ZTFI-1 v nadzornih postopkih izključuje udeležbo vsake druge osebe, ki ni subjekt nadzora in tožnikoma ni priznalo udeležbe v postopku nadzora, poseglo v njuno ustavno pravico do enakega varstva pravic na podlagi 22. člena URS?

1. Upravno sodišče je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbo za spremembo sklepa Agencije za trg vrednostnih papirjev št. ... z dne 3. 11. 2023 tako, da se jima (obema tožnicama) prizna status stranske udeleženke v postopku nadzora, ter odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Po prvem odstavku 22. člena ZUS-1 se v upravnem sporu, kolikor ta zakon ne določa drugače, uporabljajo določbe zakona, ki ureja pravdni postopek, torej določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 463, 463/2, 463/4, 490, 490/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba V Ips 2/2024, enako tudi VSRS Sodba V Ips 3/2024
VSRS Sklep III DoR 19/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-16

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - stečaj - napotitev na pravdo - ugotovitev neobstoja prerekane terjatve - istovetnost strank - ugovor litispendence - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanj: (1) ali je v primeru tožb vloženih na podlagi določbe 302. člena ZFPPIPP ugovor litispendence lahko utemeljen, čeprav ni podana istovetnost strank oziroma subjektivna identiteta med tožbenimi zahtevki in (2) ali je v primeru tožb vloženih na podlagi določbe 302. člen ZFPPIPP ugovor litispendence lahko utemeljen, čeprav se terjatev prereka na različnih pravnih podlagah.

- ali je v primeru tožb vloženih na podlagi določbe 302. člena ZFPPIPP ugovor litispendence lahko utemeljen, čeprav ni podana istovetnost strank oziroma subjektivna identiteta med tožbenimi zahtevki?

- ali je v primeru tožb vloženih na podlagi določbe 302. člen ZFPPIPP ugovor litispendence lahko utemeljen, čeprav se terjatev prereka na različnih pravnih podlagah?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor litispendence tožene stranke, ki ga je podala v zadevi I Pg 266/2022, ter pravdi I Pg 237/2023 (prej P 106/2022) in I Pg 266/2022 združilo za skupno obravnavanje tako, da se po združitvi pravda vodi pod opr. št. I Pg 237/2023. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrglo tožbo druge tožeče stranke v delu, v katerem se nanaša na zahtevek na ugotovitev, da ne obstoji terjatev tožene stranke do stečajnega dolžnika A. A. v višini 105.882,35 EUR, v preostalem pa je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Druga tožnica zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 189, 189/3

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 302

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 119/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-03

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti - objektivna nepristranskost sodišča

Dejstvo, da je druga tožnica sodnica in predsednica sodišča, ki bi moralo obravnavati zadevo, predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in je za odločanje v tej zadevi določilo drugo sodišče.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Tožnice so pri Okrajnem sodišču v A. 19. 6. 2024 vložile tožbo, s katero od sodišča zahtevajo, naj toženkama naloži, naj na nepremičnini z ID znakom parcela ... vzpostavita prejšnje posestno stanje tako, da odstranita žičnato ograjo, ki je postavljena ob mejni črti z nepremičnino z ID znakom ... in z nepremičnino z ID znakom ... in poteka čez pot v delu, kjer s parcele 143 zavije na parceli 136/2 in 175 ter tožnicam omogočita neovirano soposest njihovih nepremičnin in dostop do njih. Predlagale so tudi izdajo vsebinsko enake začasne odredbe.

2. Druga tožnica je isti dan predlagala, naj Vrhovno sodišče v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, ker je sodnica in hkrati predsednica Okrajnega sodišča A.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrstni namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot "drug tehten razlog", mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Dejstvo, da je druga tožnica sodnica in predsednica sodišča, ki bi moralo obravnavati zadevo, predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in je za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 201/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-03

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Ker je predlagateljica predlog vložila sama, pri tem pa ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit, njen predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se predlog predlagateljice za prenehanje skrbništva zavrne in da se postopek za spremembo skrbnika ustavi ter da se stroški postopka krijejo iz sredstev sodišča.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlagateljica je pri Vrhovnem sodišču vložila laično vlogo, poimenovano "Nadzorstvena pritožba" oziroma "Pritožba na II Cp 410/2014", s katero po vsebini izpodbija navedeni sklep sodišča druge stopnje.

4. Pravnomočne sodne odločbe ni dopustno izpodbijati s pritožbo, temveč le z izrednimi pravnimi sredstvi. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizijo se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče. Predlagateljičino vlogo je zato Vrhovno sodišče obravnavalo po pravilih o revizijskem postopku kot predlog za dopustitev revizije.

6. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagateljica sama vlaga predlog, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njen predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Npr. sklepa Vrhovnega sodišča RS II DoR 299/2023 z dne 4. 10. 2023 in II DoR 342/2022 z dne 5. 10. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 321/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 247/2021, VSRS Sklep II DoR 340/2021, VSRS Sklep II DoR 373/2021, VSRS Sklep II DoR 432/2021, VSRS Sklep II DoR 484/2021, VSRS Sklep II DoR 542/2021, VSRS Sklep II DoR 505/2021, VSRS Sklep II DoR 480/2021

VSRS Sklep II DoR 180/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 398/2022, VSRS Sklep II DoR 37/2023, VSRS Sklep II DoR 489/2022
VSRS Sklep II DoR 120/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - laičen predlog - dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP v povezavi s 15. členom ZIZ). V obravnavanem primeru je predlog za dopustitev revizije vložila zakonita zastopnica predlagatelja, ki pa svoji vlogi ni priložila dokazila, da ima opravljen pravniški državni izpit. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367.č v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP).

1. Dolžnik je izredno pravno sredstvo vložil v postopku odločanja o ugovoru zoper plačilni nalog iz 34. a člena Zakona o sodnih taksah in o pritožbi zoper sklep o tem ugovoru. Želi revizijo postopkov Pd 116/11, I P 276/14 in I 939/2022. Zatrjuje, da je sodišče v navedenih postopkih kršilo zakonodajo RS in Ustavo. Izpostavlja opustitve dolžnih ravnanj s strani državnih organov in sodišč ter predlaga izvedbo dokazov z vpogledi v spis, zaslišanji in soočenji prič. Omenja tudi razloge za izločitev več sodnikov na prvi in drugi stopnji.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP v povezavi s 15. členom ZIZ). V obravnavanem primeru je predlog za dopustitev revizije vložila zakonita zastopnica predlagatelja, ki pa svoji vlogi ni priložila dokazila, da ima opravljen pravniški državni izpit. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367. č v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 367č

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 165/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - zavrženje predloga - laičen predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama

Ker je toženec predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, njegov predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

1. Toženec sodišču druge stopnje očita neutemeljeno zavrnitev pritožbe. Predlogu za dopustitev revizije ni priložil odločb sodišč nižje stopnje, zato sploh ni jasno za kakšen procesni položaj gre v obravnavani zadevi. Toženec v nadaljevanju obrazložitve govori o utemeljenih in opravičljivih razlogih za zamudo, kar smiselno opisuje (zavrnjen) predlog za vrnitev v prejšnje stanje, več od tega pa ne pojasni. V nadaljevanju graja neopredeljene kršitve, ki naj bi jih zagrešilo pritožbeno sodišče in trdi, da gre za odločanje v nasprotju s sodno prakso.

3. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). Vrhovno sodišče je toženca na to opozorilo že v nedavnem sklepu II DoR 512/2023 z dne 3. 4. 2024, vendar je toženec v sedaj obravnavanem primeru vnovič sam vložil predlog za dopustitev revizije in ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem izpitu.

4. Vrhovno sodišče je zato nedovoljen predlog tožnika za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367b, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 105/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-03

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti na drugo sodišče - delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakonec/izvenzakonski partner sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku

V konkretnem primeru okoliščina, da je toženec mož okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani, ki je razporejena na pravdni oddelek, kjer teče tudi predmetni spor, predstavlja podlago za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Sodnica Okrajnega sodišča v Ljubljani B. B. je Vrhovnemu sodišču predlagala prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je toženec v zakonski skupnosti z A. A., sodnico Okrajnega sodišča v Ljubljani. Sodnica je razporejena na pravdni oddelek, na katerem teče tudi predmetni spor. Sodniki istega oddelka se medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo in se skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev ter drugih sodniških izobraževanj. Zato utegne biti prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Predlaga, da se na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZKP) opravi prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Temeljni namen delegacije pristojnosti je med drugim tudi potreba po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. V konkretnem primeru okoliščina, da je toženec mož okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani A. A., ki je razporejena na pravdni oddelek, kjer teče tudi predmetni spor, predstavlja podlago za prenos pristojnosti na podlagi navedenega zakonskega določila. Sodniki istega oddelka se vsekakor medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo in se skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev ter drugih sodniških izobraževanj. Zato se navzven lahko utemeljeno pojavi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Pri razumnem opazovalcu se v javnosti torej lahko okrni videz objektivne nepristranskosti sodnikov Okrajnega sodišča v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče je v povedanem sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

Primerjaj v sodni praksi Vrhovnega sodišča v istovrstnem primeru Sklep I R 151/2020 z dne 23. 10. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.