TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 153/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - svaštvo stranke z uslužbencem pristojnega sodišča - manjše sodišče - narava postopka - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je tožnica sedanja, toženka pa bivša svakinja zaposlene na pristojnem sodišču ter da gre za manjše sodišče in za občutljivo pravdno zadevo o odškodninskem zahtevku zaradi razžalitve dobrega imena in časti, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Brežicah.

1. Tožnica je pri Okrajnem sodišču v Krškem vložila tožbo, s katero od sodišča zahteva, naj toženki naloži, da ji je za nepremoženjsko škodo zaradi razžalitve dobrega imena in časti dolžna plačati 4.000,00 EUR odškodnine s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Okrajno sodišče v Krškem je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da sta tožnica sedanja in toženka bivša svakinja sodniške pomočnice na izvršilnem oddelku tega sodišča ter da gre za majhen kolektiv, v katerem so se med zaposlenimi izoblikovali osebni odnosi, ki obstajajo tudi v službenih razmerjih. Z odločanjem Okrajnega sodišča v Krškem v tej zadevi bi zato bile podane okoliščine, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Po ustaljeni sodni praksi so drugi tehtni razlogi, ki utemeljujejo prenos pristojnosti, predvsem okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

5. Okoliščine, da je tožnica sedanja, toženka pa bivša svakinja zaposlene na pristojnem sodišču ter da gre za manjše sodišče in za občutljivo pravdno zadevo o odškodninskem zahtevku zaradi razžalitve dobrega imena in časti, utemeljujejo prenos pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti odločanja v konkretni zadevi. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Brežicah kot krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 70/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - neplačana taksa - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Tožnika sta 4. 3. 2024 vložila predlog za dopustitev revizije skupaj s predlogom za oprostitev plačila sodne takse. Predlog je bil odstopljen v reševanje Okrožnemu sodišču v Murski Soboti, ki je s sklepom P 43/2020 z dne 15. 5. 2024 predlog zavrglo.

2. Vrhovno sodišče je tožnikoma nato poslalo nalog za plačilo sodne takse v roku 15 dni, ki ga je njun pooblaščenec prejel 17. 6. 2024. Dne 9. 7. 2024 jima je Vrhovno sodišče poslalo dopis, na podlagi katerega bi se tožnika morala v osmih dneh izjaviti o okoliščinah (ne)plačila taksne obveznosti. Tožnika je opozorilo, da naknadno plačilo sodne takse (po izteku roka iz plačilnega naloga ali po prejemu predmetnega dopisa) ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

3. Tožnika se do dne izdaje tega sklepa na dopis Vrhovnega sodišča nista odzvala, iz evidenc plačilnega prometa pa pravočasno plačilo sodne takse v obravnavani zadevi tudi ni razvidno.

5. Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP). Zato je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 154/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog za prenos pristojnosti, vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar je premoščanje razdalje z dejanskega bivališča za naslovno sodišče nesorazmerno obremenjujoče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, saj bo prenos presojnosti Okrajno sodišče v Celju razbremenil za 90 km vožnje. Razbremenitev gre na rovaš Okrajnega sodišča v Trbovljah, od koder je vožnja do začasnega bivališča nasprotne udeleženke vseeno bistveno krajša.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trbovljah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Celju je v teku nepravdni postopek zaradi predloga za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Okrajno sodišče v Celju Vrhovnemu sodišču predlaga, naj v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Trbovljah. Gre namreč za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Njene kognitivne funkcije so slabe, nahaja se v Domu Izlake, kjer ima tudi prijavljeno začasno bivališče. Razdalja od začasnega bivališča do Okrajnega sodišča v Celju znaša 43 km, razdalja do Okrajnega sodišča v Trbovljah je manjša, zgolj 13 km.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog za prenos pristojnosti, vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar je premoščanje razdalje z dejanskega bivališča za naslovno sodišče nesorazmerno obremenjujoče. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, saj bo prenos presojnosti Okrajno sodišče v Celju razbremenil za 90 km vožnje. Razbremenitev gre na rovaš Okrajnega sodišča v Trbovljah, od koder je vožnja do začasnega bivališča nasprotne udeleženke vseeno bistveno krajša.

5. V skladu s 67. členom ZPP je zato Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Trbovljah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 120/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

pritožba zoper sklep o zavrženju predloga za dopustitev revizije - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

Stranka nima pravice do pritožbe zoper sklep, s katerim Vrhovno sodišče zavrže predlog za dopustitev revizije.

1. Dolžnik je zoper sklep o zavrženju predloga za dopustitev revizije II DoR 120/2024 z dne 19. 6. 2024 vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov, kršitev Ustave, zaradi suma zlorabe uradnega položaja, nevestnega dela v službi ter suma različnih storitev kaznivih dejanj.

3. V odločbi št. U-I-277/09 z dne 14. 6. 2011 je Ustavno sodišče presojalo, ali je stranka, katere revizijo zavrže šele Vrhovno sodišče, v enakem ali drugačnem položaju kot stranka, pri kateri revizijo zavrže sodišče prve stopnje. Zavzelo je stališče, da niti pravica do sodnega varstva po prvem odstavku 23. člena Ustave niti pravica do pravnega sredstva po 25. členu Ustave ne zagotavljata pravnega sredstva zoper odločitve sodišč druge stopnje. Še toliko bolj je jasno, da ne more biti utemeljeno pričakovanje po uveljavitvi ustavne zahteve po pravnem sredstvu zoper odločitve Vrhovnega sodišča.

4. V 37. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je določeno, da je Vrhovno sodišče v pravdnem postopku pristojno za odločanje o pritožbah zoper odločbe višjih sodišč, za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, reviziji in zahtevi za varstvo zakonitosti ter za opravljanje drugih zadev, ki jih določa zakon. Ta pa ne določa, da bi imela stranka pravico do pritožbe zoper sklep, s katerim Vrhovno sodišče zavrže predlog za dopustitev revizije. Takšne pravice ni mogoče izpeljati niti iz določb o pristojnostih, ki jih ima Vrhovno sodišče po ZPP. Ta namreč nima določb, po katerih bi imelo Vrhovno sodišče v pravdnem postopku kadarkoli pristojnost za odločanje o pritožbi zoper odločitev, ki jo samo sprejme

. Glede na navedeno, pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča o zavrženju predloga za dopustitev revizije ni dovoljena. Vrhovno sodišče jo je zato zavrglo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej tudi sklep Vrhovnega sodišča III DoR 78/2023 z dne 14. 5. 2024.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 159/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu ali ustanovi na območju drugega sodišča. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Zaradi izvedbe postopka, ki obsega tudi obvezno zaslišanje nasprotnega udeleženca in pregled s strani psihiatra, je, upoštevaje razdaljo med Novo Gorico in Ljubljano, na dlani, da je predlog za prenos pristojnosti smotrn in zato utemeljen. Tako je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo ter za odločanje o tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Novi Gorici, ki se nahaja v istem mestu, kakor varstveno-delovni center, kjer je nastanjen nasprotni udeleženec.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku nepravdni postopek zaradi predloga za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Okrajno sodišče v Ljubljani Vrhovnemu sodišču predlaga, naj v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Novi Gorici. Gre namreč za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Ta oseba, nasprotni udeleženec, se nahaja v varstveno-delovnem centru Nova Gorica, ki je tudi dalo pobudo za postavitev osebe pod skrbništvo.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je večkrat, redoma soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu ali ustanovi na območju drugega sodišča. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi. Zaradi izvedbe postopka, ki obsega tudi obvezno zaslišanje nasprotnega udeleženca in pregled s strani psihiatra, je, upoštevaje razdaljo med Novo Gorico in Ljubljano, na dlani, da je predlog za prenos pristojnosti smotrn in zato utemeljen. Tako je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo ter za odločanje o tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Novi Gorici, ki se nahaja v istem mestu, kakor varstveno-delovni center, kjer je nastanjen nasprotni udeleženec.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 23/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

zavrnitev pritožbe - pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sklepa sodišča prve stopnje - laična pritožba

Pritožnik v laični pritožbi ne uveljavlja razlogov iz 357.a. člena ZPP. Navaja le vsebinske razloge, zaradi katerih pa po 357. a členu ZPP pritožbe sploh ni mogoče vložiti. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 357. a člena ZPP in 2. točke 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča druge stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v nepravdni zadevi N 41/2023 dne 19. 2. 2024 sklenilo, da se nasprotni udeleženec postavi pod skrbništvo tako, da ne more samostojno opravljati nobenih pravnih poslov in se za skrbnico imenuje njegovo zunajzakonsko partnerico A.A..

2. Zoper odločitev o imenovanju skrbnice je predlagateljica vložila pritožbo in sodišče druge stopnje je njeni pritožbi ugodilo, sklep sodišča prve stopnje razveljavilo v izpodbijani II. točki izreka in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

3. Zoper ta sklep je nasprotni udeleženec vložil laično pritožbo. V tej pritožbi utemeljuje, zakaj želi, da je njegova skrbnica dolgoletna partnerka A.A..

4. Pritožba je bila vročena ostalima udeležencema in predlagateljica je na pritožbo odgovorila ter predlagala njeno zavrnitev. Strinja se z odločitvijo višjega sodišča, da bo moralo sodišče prve stopnje v novem postopku odgovoriti na ugovore udeležencev glede neprimernosti A.A. za opravljanje skrbniških nalog.

6. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v prvem odstavku 357. a člena določa, da je zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe in vrnitvi zadeve prvi stopnji dovoljena pritožba. Sklep sodišča druge stopnje pa je mogoče izpodbijati le iz razloga, da je sodišče druge stopnje razveljavilo odločbo sodišča prve stopnje, čeprav bi kršitve postopka glede na njihovo naravo lahko samo odpravilo, ali bi glede na naravo stvari in okoliščine primera samo dopolnilo postopek, oziroma odpravilo pomanjkljivosti, ali če bi moralo samo opraviti novo sojenje. Pritožnik bi zato v pritožbi moral utemeljiti, zakaj meni, da bi sodišče druge stopnje lahko pomanjkljivosti samo odpravilo, ne da bi prekomerno poseglo v pravico strank do pritožbe oziroma, zakaj je z razveljavitvijo nedopustno poseglo v njegovo pravico do sojenja brez nepotrebnega odlašanja.

7. Pritožnik v laični pritožbi teh razlogov ne uveljavlja. Navaja le vsebinske razloge, zaradi katerih pa po 357. a členu ZPP pritožbe sploh ni mogoče vložiti. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 357. a člena ZPP in 2. točke 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 192/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica zahteva odškodnino za škodo, ki ji je nastala zaradi domnevno protipravnega ravnanja toženke pri izvajanju njenih nalog socialnega skrbstva. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je pravno dopusten nujni odvzem otroka staršema brez ustne odločbe pristojnega organa, pri čemer je pisna odločba izdana šele dan po dejansko izvedenem odvzemu? 2) Ali je odvzem otroka staršem brez ustrezno izdane ustne odločbe zakonit? 3) Ali pomeni ravnanje - odvzem otroka staršem s strani strokovnih oseb brez izdane ustne ali pisne odločbe kvalificirano protipravno ravnanje? 4) Ali je upoštevaje v kritičnem obdobju veljavni 88. člen Zakona o socialnem varstvu (v nadaljevanju ZSV) zakonit odvzem otroka staršem v skrajšanem postopku? 5) Ali pomeni 221. člen Zakona o upravnem postopku ustrezno pravno podlago za izvedbo odvzema otroka staršema, ali pa njegovo uporabo izključuje 88. člen ZSV kot specialni predpis? 6) Ali je pridobitev predhodnega strokovnega mnenja obligatorna - ali je dopustna izvedba odvzema otroka brez takšnega mnenja? 7) Ali je drugostopno sodišče pri izdaji izpodbijane sodbe ravnalo arbitrarno in kršilo pravico tožeče stranke iz 22. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustava RS)? 8) Ali je drugostopno sodišče pri izdaji izpodbijane sodbe kršilo pravico tožeče stranke iz 22. in 25. člena Ustave RS s tem, ko ni izvedlo presoje pravnorelevantih zatrjevanj oziroma se do slednjih ni opredelilo? 9) Ali je sodišče pri izdaji izpodbijane sodbe, ko ni izvedlo testa sorazmernosti, kršilo ustavne pravice tožeče stranke iz 2., 14., 23. in 29. člen Ustave RS? 10) Ali je kršena ustavna pravica tožeče stranke iz 14. člena Ustave RS v posledici ugotavljanja strožje - kvalificirane protipravnosti države, upoštevaje dejstvo, da se za odškodninsko odgovornost terja ugotovitev običajne protipravnosti? Ali je torej razlikovanje med odgovornostjo države in odgovornostjo subjektov civilnega prava v skladu s 14. členom Ustave RS? 11) Ali je pravilen zaključek sodišča, da v opisanem primeru ni podane kvalificirane protipravnosti v smislu odškodninske odgovornosti po 26. členu Ustave RS?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 251/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - hipotekarna tožba - skupna hipoteka - publicitetni učinek vpisa v zemljiško knjigo - univerzalno pravno nasledstvo

1. Pravna prednica tožnice - družba DUTB, d. d., je zoper pravno prednico toženke vložila hipotekarno tožbo. Družba DUTB, d. d. je bila pripojena k prevzemni družbi - tožnici, toženka pa je nasledila prvotno toženko, ki je med postopkom umrla.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožnici priznati, da je upravičena zahtevati poplačilo zneska 320.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, skupaj s stroški postopka, ter dopustiti plačilo te terjatve z izvršbo v vrstnem redu hipoteke ID pravice ... na njeno zastavljeno nepremičnino ..., in sicer z ugotovitvijo vrednosti te nepremičnine, njeno prodajo in poplačilom tožnice iz zneska, dobljenega s prodajo (I. točka izreka), da se višji tožbeni zahtevek zavrne (II. točka izreka) in sklenilo, da mora toženka tožnici v celoti povrniti njene pravdne stroške (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga naj se revizija dopusti glede vprašanj:

"Ali je v konkretnem primeru sodišče pravilno ugodilo zahtevku iz hipotekarne tožbe kljub temu, da hipotekarni upnik v zemljiški knjigi ni vknjižen kot imetnik maksimalne hipoteke?

Ali je sodna odločitev skladna z določilom drugega odstavka 148. člena SPZ, ki določa, da prenos hipoteke učinkuje šele z vpisom v zemljiško knjigo?

Ali je ob upoštevanju določila četrtega odstavka 146. člena SPZ pravno dopusten prenos maksimalne hipoteke iz DUTB, d. d. na SDH, d. d.?

Ali je sodišče v konkretnem primeru upoštevalo omejitev iz četrtega odstavka 146. člena SPZ?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 146, 146/4, 148, 148/2

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 6, 7, 40

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.