TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 414/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-17

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - društvo - črtanje iz članstva - izključitev

1. Tožnik je primarno zahteval razveljavitev sklepa Upravnega odbora A. o črtanju tožnika iz članstva A. in razveljavitev sklepa izrednega občnega zbora A. z dne 16. 5. 2019, ki je zavrnil pritožbo tožnika, podano zoper sklep Upravnega odbora A. z dne 15. 2. 2019. Nadalje je tožnik uveljavljal ničnost nekaterih sklepov A. Postavil je tudi dajatveni zahtevek in podredni zahtevek.

2. Sodišče prve stopnje ni dopustilo spremembe tožbe z dne 21. 5. 2021. V celoti je zavrnilo primarni in podredni tožbeni zahtevek in odločilo o stroških psotopka.

3. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi in v delu (ki se nanaša na ugotovitev ničnosti oziroma razveljavitev sklepov) tožbo zavrglo.

4. V zvezi s sodbo in sklepom višjega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

◦ Ali črtanje iz članstva v A., kljub plačani članarini, predstavlja kršitev pravice do zbiranja in združevanja iz čl. 42 Ustave RS in ali predstavlja poseg v to pravico tudi črtanje v nasprotju s Statutom?

◦ Ali sankcija prepovedi pristrela puške z risano cevjo zaradi neplačila ,,drugih prispevkov", predstavlja poseg v pravico do lova iz čl. 43 in 60 ZDlov-1 in ali je pri tem prišlo do diskriminacije? Ali so določbe in posegi internih aktov društva, ustavnoskladno interpretirane v zvezi z določil čl. 43 in 60 ZDlov-1 in minimalnimi procesnimi jamstvi?

◦ Za kakšno vrsto dejavnosti društva gre pri "drugih prispevkih", ki v Statutu niso izrecno določeni? oz. Ali izključitev iz članstva zaradi neplačila drugih finančnih obveznosti, ki niso določene v Statutu, predstavlja ustavno skladen in sorazmeren poseg v pravico iz. čl. 42 Ustave RS ali morebiti arbitraren poseg?

◦ Ali in kdaj je dopustno izpodbijati sklepe organov društva, v rokih iz čl. 14 ZDru-1 oz. od kdaj se ti roki štejejo? Ali je dopustno tožbeni zahtevek na ugotovitev ničnosti zavreči ob sklicevanju na čl. 14 Zdru-1?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep I R 63/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti - zavrnitev predloga - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča

Zgolj nezadovoljstvo predlagatelja z Okrajnim sodiščem v A in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Tožnik predlaga takojšnjo izločitev sodnice A. A. iz postopka. V primeru, da sodišče ne sledi predlagani izločitvi, pa predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje in odločanje v tej zadevi zaradi pristranskosti sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samo zadevo, ampak lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

4. Zgolj nezadovoljstvo predlagatelja z Okrajnim sodiščem v A. in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika lahko predlagatelj odpravi s predlogi za njegovo izločitev. Institut delegacije pristojnosti namreč pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno (po sodni praksi so taki denimo primeri, ko je ena od strank zaposlena na sodišču in podobno).

5. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 75/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - vznemirjanje - pasivna stvarna legitimacija - lastniki sosednjih nepremičnin

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora nepremičnino katastrska občina ... parcela številka 380/220 (ID ...) izprazniti in jo stvari in živali prosto izročiti tožnici v roku 15 dni od pravnomočnosti sodbe. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je sporna pasivna stvarna legitimacija, ker sam zaradi svoje starosti fizično in psihično ni v stanju, da bi lahko vznemirjal lastninsko pravico tožnice. Očitana izvršitvena ravnanja je izvrševal njegov sin, ki je imel tedaj psihične težave. Zatrjuje tudi kršitvi iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter kršitve 14., 22., 23. in 33. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede pravnega vprašanja obstoja stvarno pravne pasivne legitimacije pri uveljavljanju stvarno pravnega zahtevka zaradi vznemirjanja lastninske pravice zoper lastnika sosednje nepremičnine, ki zaradi lastne onemoglosti ne more vznemirjati lastninske pravice, ali zoper osebo, ki ni lastnik sosednje nepremičnine in zatrjevano vznemirja lastninsko pravico.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 398/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-17

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POGODBENO PRAVO - VARSTVO POTROŠNIKOV

predlog za dopustitev revizije - potrošniška kreditna pogodba - kredit v CHF - hipotekarni bančni kredit - valutno tveganje - ničnost pogodbe - nepošten pogodbeni pogoj - pojasnilna dolžnost banke - slaba vera banke - sklicevanje na novo sodno prakso - pravica do izjave - Direktiva Sveta 93/13/EGS - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je pritožbeno sodišče kršilo pravico do pravnega sredstva (pritožbe), ko je samo spremenilo sodbo ter zadeve ni vrnilo v novo odločanje sodišču prve stopnje?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je pritožbeno sodišče kršilo pravico do pravnega sredstva (pritožbe), ko je samo spremenilo sodbo ter zadeve ni vrnilo v novo odločanje sodišču prve stopnje?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbene zahtevke za ugotovitev ničnosti kreditne pogodbe in sporazuma o zavarovanju denarne terjatve v obliki izvršljivega notarskega zapisa ter za plačilo 147.000 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo glede ugotovitve ničnosti pogodbe in sporazuma o hipoteki ter izbrisa hipoteke. Glede kondikcijskega zahtevka za plačilo 147.000 EUR pa je zavrnilni del sodbe sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

- Ali je pritožbeno sodišče kršilo pravico do pravnega sredstva (pritožbe), ko je samo spremenilo sodbo ter zadeve ni vrnilo v novo odločanje sodišču prve stopnje?

- Ali je sodišče kršilo materialno pravo, ko je sprejelo zaključek, da pojasnilna dolžnost ni bila v redu opravljena?

- Ali je sodišče kršilo materialno pravo, ko je sprejelo zaključek, da je bil pogodbeni pogoj o vezanosti kredita na tujo valuto (švicarski frank) nepošten?Ali lahko drugostopenjsko sodišče sodbo prvostopenjskega sodišča spremeni s sklicevanjem na novo sodno prakso, ki je bila izdana po izdaji prvostopenjske sodbe, brez da bi dalo strankam možnost, da se o taki novi sodni praksi izjavijo?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za dopustitev revizije, izpolnjeni glede dopuščenega vprašanja.

6. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe, odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 24

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah - člen 4, 5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 117/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - zaupanje mladoletnih otrok v varstvo in vzgojo - mnenje otroka

1. Sodišče prve stopnje je sodno poravnavo Okrožnega sodišča v Kopru IV PP 398/2013, ki sta jo pravdni stranki sklenili 11. 3. 2015, spremenilo tako, da se oba mladoletna otroka pravdnih strank A. A. (rojen ... 2008) in B. B. (rojena ... 2011) zaupata v varstvo in vzgojo očetu (I. točka izreka). Stike otrok z materjo je uredilo tako, da se izvajajo prek telefona dvakrat mesečno z vsakim otrokom na način, da otrok pokliče mater (II. točka izreka). Odločilo je še o višini preživnine za vsakega otroka (III. točka izreka). Kar sta pravdni stranki zahtevali več ali drugače, je zavrnilo (IV. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije sodiščema prve in druge stopnje očita, da sta ji brez izvedbe dokazov ukinila stike s svojima otrokoma. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da se mladoletna otroka A. A. in B. B. zaupata v varstvo in vzgojo očetu - tožniku, stiki matere z otrokoma pa se popolnoma odpravijo;

(2) ali je sodišče odločilo materialnopravno zmotno, bistveno kršilo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in 12. člen Konvencije o otrokovih pravicah ter ravnalo v nasprotju z načelom ravnanja v največjo korist otok, ker otrokoma v postopku ni bilo omogočeno, da bi bila zaslišana ter bi izrazila svoje mnenje;

in (3) ali je sodišče odločilo materialnopravno zmotno, bistveno kršilo določbe ZPP ter ravnalo v nasprotju z načelom ustnosti in neposrednosti izvajanja dokazov na glavni obravnavi, ko ni hotelo poslušati prisluha/posnetka, v katerem hči jasno opisuje genezo in način izvrševanja spolnih zlorab.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ob tem se sklicuje na zadeve VSL IV Cp 3876/2007, IV Cp 2014/2020 in IV Cp 44/2008.

Ob tem se sklicuje na zadeve VSRS II Ips 133/2005, II Ips 124/2003, II Ips 71/2007, II Ips 195/2012, II Ips 943/2006, II Ips 448/2002 in II Ips 600/2004.

Ob tem se sklicuje na zadevi VSRS II Ips 11/2013 in VIII Ips 50/2013.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 74/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - zavarovalna vsota - ugovor omejene zavarovalne vsote - izčrpanje zavarovalne vsote - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno ugotovilo, da zavarovalna vsota na dan sojenja še ni bila izčrpana.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno ugotovilo, da zavarovalna vsota na dan sojenja še ni bila izčrpana.

1. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo, in sicer tako, da je odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati 21.364,24 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka) ter mesečno rento za obdobje od 1. 7. 2011 do 31. 12. 2018 v višini 762 EUR, od 1. 1. 2019 dalje pa v višini 754,86 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka). V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama pravdnih strank in izpodbijano sodbo v I. točki izreka razveljavilo glede zakonskih zamudnih obresti, v III. točki izreka pa spremenilo tako, da je toženka dolžna poleg 21.364,24 EUR plačati tudi 88.060 EUR ter da je poleg pravnomočno prisojenih zneskov rente tožniku dolžna plačati za obdobje od 1. 7. 2011 do 31. 12. 2012 še 1.380 EUR mesečno, od 1. 1. 2013 do 31. 12. 2018 še 1.290 EUR mesečno in od 1. 1. 2019 dalje še 1.282,60 EUR mesečno z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti vsakega mesečnega rentnega obroka. Spremenilo je tudi stroškovno odločitev, v preostalem delu pa pritožbi zavrnilo in potrdilo izpodbijani, a nespremenjeni oz. nerazveljavljeni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Zoper drugostopenjsko sodbo je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

Ali je sodišče druge stopnje pravilno ugotovilo limit zavarovalne vsote, do katerega odgovarja tožena stranka ob izdaji sodbe?

Ali je sodišče druge stopnje pravilno ugotovilo, da zavarovalna vsota na dan sojenja še ni bila izčrpana?

Ali je sodišče druge stopnje ravnalo pravilno, ko ni omejilo obveznosti tožene stranke do višine limita na dan sojenja še razpoložljive zavarovalne vsote?

Ali je sodišče druge stopnje s tem, ko pri ugovoru izčrpane zavarovalne vsote ni ugotavljalo vseh odločilnih dejstev in se do njih ni opredelilo, storilo absolutno bistveno kršitev pravil postopka?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 80/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-09

pritožba, ki jo vloži stranka sama - gospodarska družba - opravljen pravniški državni izpit - zakoniti zastopnik - zavrženje pritožbe

V postopku s pritožbo lahko stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit oziroma, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama ali njen zakoniti zastopnik

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom na podlagi 7. točke prvega odstavka 36. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo tožbo, ki jo je tožnica vložila zoper odločbo Inšpektorata Republike Slovenije za okolje in prostor, št. 06122-1862/2020-4 z dne 30. 9. 2020. V obrazložitvi je pojasnilo, da je imela tožnica zoper izpodbijani upravni akt možnost vložiti pritožbo, pa je ni.

2. Tožnica (v nadaljevanju pritožnica) je zoper ta sklep po svojem zakonitem zastopniku vložila pritožbo.

4. V postopku s pritožbo lahko stranka opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 22. člena ZUS-1). V skladu z ustaljeno sodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po kvalificiranem pooblaščencu ne velja, če ima pravniški državni izpit opravljena stranka sama ali njen zakoniti zastopnik.

Z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve (zavrženjem pritožbe) je sodišče prve stopnje pritožnico seznanilo že v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Ker je pritožbo kljub temu vložila, ne da bi zatrjevala, da ima njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit, jo je Vrhovno sodišče pisno 8. 4. 2024 pozvalo k predložitvi dokaza v tej zvezi. Ker pritožnica tega v postavljenem roku 8 dni (in vse do izdaje tega sklepa) ni storila, je Vrhovno sodišče štelo, da pritožničin zakoniti zastopnik nima opravljenega pravniškega državnega izpita in da je pritožbo vložila oseba, ki te pravice ni imela. Zato jo je na podlagi prvega odstavka 346. člena v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena Zakona o pravdnem postopku

Tako npr. sklepi Vrhovnega sodišča I Up 261/2023 z dne 29. 11. 2023, I Up 243/2023 z dne 5. 10. 2023 in I Up 12/2023 z dne 1. 2. 2023.

Po prvem odstavku 22. člena ZUS-1 se v upravnem sporu uporabljajo določbe zakona, ki ureja pravdni postopek, kolikor ta zakon ne določa drugače.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 346, 346/1, 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 55/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - drug tehten razlog - nezadovoljstvo stranke s procesnim vodenjem

Nejasne navedbe tožene stranke, da naj bi prišlo zaradi ravnanja tožečih strank v kazenskem postopku do uporabe nezakonitih metod in oteženega dela naslovnega sodišča, ne predstavljajo razloga, ki bi lahko omogočal prenos pristojnosti na drugo sodišče. Nezadovoljstvo stranke s potekom postopka oziroma ravnanjem posameznih strank oziroma udeležencev v postopkih je lahko predmet pravnih sredstev v primeru, če stranka ni oziroma ne bo zadovoljna z izidom postopka oziroma odločitvijo v postopku.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču poslalo odgovor na tožbo tožene stranke z dne 20. 3. 2024, iz katerega izhaja, da tožena stranka predlaga izločitev Okrajnega sodišča v Ljubljani v celoti z obrazložitvijo, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do oteženega dela naslovnega sodišča in uporabe nezakonitih metod zaradi nezakonitih ravnanj tožečih strank, zaradi krivega pričanja, prirejanja dokazov in podtikanja tretjim osebam v kazenskem postopku, ki je tekel pred istim sodiščem pod štev. III K 57286/2028.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti, ali če je podan kakšen drug tehten razlog.

4. Nejasne navedbe tožene stranke, da naj bi prišlo zaradi ravnanja tožečih strank v kazenskem postopku do uporabe nezakonitih metod in oteženega dela naslovnega sodišča, ne predstavljajo razloga, ki bi lahko omogočal prenos pristojnosti na drugo sodišče. Nezadovoljstvo stranke s potekom postopka oziroma ravnanjem posameznih strank oziroma udeležencev v postopkih je lahko predmet pravnih sredstev v primeru, če stranka ni oziroma ne bo zadovoljna z izidom postopka oziroma odločitvijo v postopku.

5. Ker okoliščine, ki bi lahko narekovale prenos pristojnosti na drugo sodišče, niso podane, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.