VSRS Sklep I R 90/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-05

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - tožba na izpodbijanje sodne poravnave - nezadovoljstvo z delom sodnika - prisila - majhno sodišče - ugoditev predlogu

„Drugi tehtni razlogi“, ki lahko utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko vzpostavljen dvom v nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je predmet izpodbijanja sodna poravnava, za katero stranka trdi, da je bila sklenjena pod pritiskom (tudi) sodnice, utemeljenost teh trditev pa bi presojala ena od dveh preostalih sodnic na tem sodišču, je po oceni vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Vrhniki.

1. Pravda, ki je zaradi vrnitve nepremičnine in po nasprotni tožbi zaradi priposestvovanja lastninske pravice tekla med pravdnima strankama pred Okrajnim sodiščem v Cerknici, se je zaključila s sklenitvijo sodne poravnave P 34/2021-78 z dne 7. 4. 2022. A. A. je nato s tožbo z dne 28. 2. 2023 zahteval, naj sodišče navedeno sodno poravnavo razveljavi. Za odločanje o tem zahtevku je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Cerknici.

2. Slednje je predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da se kot razlog za razveljavitev sodne poravnave uveljavlja okoliščina, da naj bi bila ta sklenjena v bistveni zmoti in pod prisilo; ravnanje svoje pooblaščenke in sodišča na naroku za glavno obravnavo je tožnik občutil kot pritisk. Zadeva je pripadla v reševanje sodnici, pred katero je bila sklenjena sodna poravnava in je bila s sklepom začasne predsednice sodišča Su 92/2023-5 z dne 11. 5. 2023 izločena. Okrajno sodišče v Cerknici je eno najmanjših sodišč v državi. Ob obravnavanju utemeljenosti zahtevka bo moralo sodišče presojati korektnost njenih procesnih ravnanj. Glede na to, da na sodišču sodniško funkcijo opravljajo le tri sodnice ter da gre za majhen kolektiv, v katerem se med seboj vsi dobro poznajo in med katerimi vladajo kolegialni in prijateljski odnosi, bi bil v primeru, če bi o zahtevku odločalo to sodišče, prizadet objektiven videz nepristranskosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. „Drugi tehtni razlogi“, ki lahko utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko vzpostavljen dvom v nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je predmet izpodbijanja sodna poravnava, za katero stranka trdi, da je bila sklenjena pod pritiskom (tudi) sodnice, utemeljenost teh trditev pa bi presojala ena od dveh preostalih sodnic na tem sodišču, je po oceni vrhovnega sodišča takšna okoliščina. Zato je vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče na Vrhniki.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.