TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 88/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-08-22

dr. Damjan Orož (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

dopustitev revizije - predrevizijski postopek - revizijski postopek - dolžnost zmanjševanja škode - kršitve pravil javnega naročanja

- Ali lahko tožbo za plačilo odškodnine zaradi kršitev v postopku oddaje javnega naročila vloži ponudnik, ki predhodno ni izkoristil postopkov pravnega varstva v predrevizijskem in revizijskem postopku po ZPVPJN?

- Ali dolžnost oškodovanca zmanjševati škodo zaradi kršitve pravil postopka oddaje javnega naročila obsega tudi vložitev zahtevka za revizijo po ZPVPJN?

‒ Ali lahko tožbo za plačilo odškodnine zaradi kršitev v postopku oddaje javnega naročila vloži ponudnik, ki predhodno ni izkoristil postopkov pravnega varstva v predrevizijskem in revizijskem postopku po ZPVPJN?

‒ Ali dolžnost oškodovanca zmanjševati škodo zaradi kršitve pravil postopka oddaje javnega naročila obsega tudi vložitev zahtevka za revizijo po ZPVPJN?

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 332.543,00 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 182/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninski spor - protipravnost ravnanja sodnikov pristojnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - ugoditev predlogu

Skladno s sodno prakso Vrhovnega sodišča ni pravilno, da bi sodniki določenega sodišča odločali o povračilu škode, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče v drugi zadevi, saj bi s tem lahko bila prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani zoper Republiko Slovenijo vložil tožbo za povračilo premoženjske škode v višini 182.068,30 EUR, ki naj bi mu nastala zaradi protipravnih ravnanj Okrožnega sodišča v Ljubljani ter Višjega sodišča v Ljubljani, ko sta odločali v pravdni zadevi zaradi plačila kupnine po pogodbi o prodaji finančne naložbe z dne 12. 2. 2013 (zadeva II P 406/2015 oziroma I Cp 124/2019). Glede na navedeno je ob vložitvi tožbe predlagal tudi, naj Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrstni namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot „drug tehten razlog“, mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. Tožnik zahteva povrnitev škode zaradi domnevno protipravnih ravnanj pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani ter Višjega sodišča v Ljubljani v prejšnjih postopkih. Skladno s sodno prakso Vrhovnega sodišča ni pravilno, da bi sodniki določenega sodišča odločali o povračilu škode, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče v drugi zadevi, saj bi s tem lahko bila prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Celju.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS I R 28/2022 z dne 6. 4. 2022, I R 203/2021 z dne 12. 1. 2022, I R 185/2021 z dne 12. 1. 2022, I R 120/2015 z dne 22. 10. 2015 in I R 112/2015 z dne 15. 10. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 156/2023, enako tudi VSRS Sklep I R 158/2023, VSRS Sklep I R 157/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po vrhovnem sodišču - razglasitev pogrešanca za mrtvega - izključna pristojnost slovenskega sodišča - splošna krajevna pristojnost

Ker v konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča nasprotnega udeleženca, po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku). Vrhovno sodišče je zato v skladu s šestim odstavkom 11. člena ZNP-1 odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da je v zemljiško knjigo na območju tega sodišča vpisana lastninska pravica nasprotnega udeleženca.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Predlagateljica je 1. 9. 2023 podala predlog za začetek postopka razglasitve pogrešanega A. A. za mrtvega. Navaja, da je A. A. lastnik nepremičnine parc. št. 1085/3 k. o. ..., ki jo potrebuje za premoženjskopravno in zemljiškoknjižno ureditev rekonstruiranega odseka državne ceste R3-605/5702 Kambreško - Livek. Pogrešanec je bil leta 1955 živ in najkasneje v tem letu polnoleten (kar pomeni, da je bil rojen najkasneje v letu 1937), hkrati pa je to tudi zadnje znano poročilo o njem.

2. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem (ali začasnem) prebivališču osebe, zoper katero je vložen predlog. Če ta okoliščina ni znana, krajevno pristojno sodišče določi Vrhovno sodišče (prvi in šesti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP-1).

3. Za odločanje v zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Tolminu.

4. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča nasprotnega udeleženca, zato po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku). Vrhovno sodišče je v skladu s šestim odstavkom 11. člena ZNP-1 odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da je v zemljiško knjigo na območju tega sodišča vpisana lastninska pravica nasprotnega udeleženca pri nepremičnini parc. št. 1085/3 k. o. ... .

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/6

Opr. št: VSRS Sklep I R 158/2023, z dne 18.10.2023, ECLI:SI:VSRS:2023:I.R.158.2023

Opr. št: VSRS Sklep I R 157/2023, z dne 18.10.2023, ECLI:SI:VSRS:2023:I.R.157.2023

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 417/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-25

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog za dopustitev revizije - pridržanje - podaljšanje zadržanja na varovanem oddelku - zavrnitev predloga

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotnemu udeležencu podaljša zadržanje na varovanem oddelku socialnovarstvenega zavoda za eno leto, in sicer od 23. 9. 2023 do 23. 9. 2024. Odločitev je oprlo na ugotovitve: da je pri nasprotnem udeležencu prisotna popolna odsotnost uvida v pretekle psihotične motnje in prekomerno uživanje alkohola; da ni pričakovati izboljšanja; da je neobvladljivega vedenja; da je nujno, da živi v strukturiranem okolju; da obstaja velika verjetno begosumnosti ter da ima hudo moteno presojo realnosti.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec vložil laični predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da se ne strinja z nezakonitim podaljšanjem, da naj se zadeva prekine in naj se ga spusti na prostost. Razlogi za nenehno podaljšanje so nejasni. Za vseh šest let in tri mesece hoče odškodnino. Navaja, da ima svoj dom, v katerem je živel 45 let in ga je dobil od staršev. Zanika duševno bolezen in meni, da je sposoben samostojno živeti. Skrbi za svoje zdravje, pod prste pa si ne dovoli gledati. Je v dobrem stanju in sposoben za delo v domačem okolju. Zahteva izpustitev in vrnitev v domače okolje.

5. Vrhovno sodišče je predlog nasprotnega udeleženca v skladu s svojo ustaljeno prakso obravnavalo vsebinsko.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZPN-1) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

Primerjaj sklep VS RS II DoR 155/2022 z dne 20. 4. 2022 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 313/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - popravni sklep - poprava očitne pisne pomote - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Glede na to, da predlagateljica problematizira zgolj popravni sklep, je njen predlog nedovoljen in ga je treba zavreči.

1. Sodišče prve stopnje je dne 4. 1. 2023 izdalo popravni sklep, s katerim je popravilo IV. točko izreka predhodno izdane sodbe z dne 26. 8. 2021, tako da je dodalo pomotoma izpadli zapis, da se služnost vpiše v breme vsakokratnega lastnika parc. št. 379/1, k. o. ... (ID ...).

2. Sodišče druge stopnje je s sklepom z dne 5. 6. 2023 pritožbo druge toženke zoper popravni sklep sodišča prve stopnje zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Nato je s popravnim sklepom z dne 7. 7. 2023 zgolj popravilo v uvodu sklepa z dne 5. 6. 2023 zmotno zapisan priimek pooblaščenca pri tretje, peto in šesto tožencu.

3. Druga toženka je zoper sklep sodišča druge stopnje z dne 5. 6. 2023 v zvezi popravnim sklepom z dne 7. 7. 2023 vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem kot sporno izpostavlja vprašanje, ali je odločitev sodišča prve stopnje v konkretnem primeru, ko je izdalo popravni sklep, namesto, da bi odločalo o dopolnitvi sodbe, pravilna in zakonita ali ne.

5. V 384. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je določeno, da se lahko predlog za dopustitev revizije vloži samo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. V obravnavanem primeru popravna sklepa sodišča prve in druge stopnje nista sklepa, s katerima bi bil postopek pravnomočno končan. Popravni sklep sodišča prve stopnje se nanaša na izrek, kar lahko vpliva zgolj na rok za vložitev pravnega sredstva zoper sodbo. Glede na to, da predlagateljica problematizira zgolj popravni sklep, je njen predlog nedovoljen in ga je treba zavreči. Čeprav druga toženka v predlogu navaja, da ga vlaga tudi zoper popravni sklep sodišča druge stopnje, v njem ne poda trditev, iz katerih bi bilo mogoče razbrati, da je zanjo ta sklep na kakršen koli način vsebinsko sporen.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367, 367/2, 367a, 367a/1, 384, 384/1, 384/2, 384/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 140/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - umik predloga za dopustitev revizije

Tožnik je predlog za dopustitev revizije umaknil, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek tožnice za izročitev sporne nepremičnine v izključno posest, prav tako je zavrnilo njen podredni zahtevek za izročitev nepremičnine v soposest. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Z vlogo z dne 19. 9. 2023 je tožnica predlog za dopustitev revizije umaknila.

4. V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP. V skladu s slednjo lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe.

5. Vrhovno sodišče do umika predloga za dopustitev revizije o njem še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določil ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

6. Odločalo je v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
VSRS Sklep II DoR 281/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - laičen predlog za dopustitev revizije - predlog za revizijo, ki ga vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da ni stvarno pristojno za odločanje o zahtevku tožnikov ter da bo zadeva po pravnomočnosti odstopljena v reševanje Okrožnemu sodišču v Mariboru.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zoper sklep sodišča prve stopnje zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožnika sta zoper sklep sodišča druge stopnje vložila laično vlogo, poimenovano pritožba, v kateri sodišču očitata kršitve več členov Ustave in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic.

5. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Po določbi 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo (predlog ali revizijo) zavrže. Tožnika sta sama vložila predlog za dopustitev revizije, a v njem nista zatrjevala oziroma dokazala, da imata (prvi tožnik in zakoniti zastopnik druge tožnice) opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato že iz tega razloga laično vlogo zavrglo.

6. Poleg tega predlog tudi ni dovoljen. 384. člen ZPP namreč določa, da se lahko predlog za dopustitev revizije vloži samo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Sklep, s katerim se sodišče izreče za stvarno nepristojno, ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal, zato revizija zoper tovrsten sklep ni dovoljena.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 159/2023, enako tudi VSRS Sklep II DoR 144/2023, VSRS Sklep II DoR 92/2023

VSRS Sklep II DoR 344/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 356/2022, VSRS Sklep II DoR 425/2022, VSRS Sklep II DoR 397/2022, VSRS Sklep II DoR 459/2022, VSRS Sklep II DoR 26/2023
VSRS Sklep II DoR 266/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države za delo državnih organov - Center za socialno delo (CSD) - prebivališče otroka - zavrnitev predloga

1. Tožnik uveljavlja odškodninsko odgovornost toženk na podlagi 26. člena URS. Zahteva povračilo škode, ki mu je nastala zaradi protipravnih ravnanj delavcev druge toženke in policistov, za katera je podana tudi odgovornost prve toženke. Tožnik zahteva plačilo odškodnine za duševne bolečine, ker je bil zaradi ravnanj delavcev druge toženke in policistov prikrajšan za družinsko življenje in stike z edino hčerko.

2. V ponovljenem sojenju je sodišče prve stopnje tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. V zvezi s sodbo višjega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali RS odgovarja za kršitve pravice do družinskega življenja v primeru, da mati, ki je državljanka tuje države odpelje otroka v tujino, brez soglasja očeta in ali mora na tožnikov predlog sodišče izpeljati celotni dokazni postopek ki kaže na protipravnost ravnanja državnih organov?

2. Ali mnenje varuha čl. pravic, ki ugotovi kršitve pri ravnanju državnih organov, lahko dokaz za protipravnost RS in CSD v pravdnem postopku in ali je sodišče vezano na to mnenje?

3. Ali za delo zaposlenih pri CSD odgovarja RS in CSD tudi glede kršitve pravice do družinskega življenja?

4. Ali sodišče lahko v ponovljenem sojenju brez naroka in zaslišanja predlaganih prič in strank meritorno odloči o zadevi, čeprav so podani novi dokazni predlogi glede zaslišanj novih prič, je potrebno ponoviti dokazni postopek in izvesti dodatne dokaze.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 251/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - delitev premoženja - posebno premoženje - skupno premoženje - vlaganje v posebno premoženje - dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialnopravna določila glede skupnega premoženja.

Ali je sodišče pravilno uporabilo materialnopravna določila glede skupnega premoženja?

1. Med pravdnima stranka poteka spor o obsegu in deležu na skupnem premoženju.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da spada v skupno premoženje pravdnih strank parc. št. 2335 k.o. ... (z na njej stoječima stavbama 836 in 837 stanovanjska hiša in garaža) ter vse premičnine, ki se nahajajo v stanovanjski hiši in zunaj, delež tožeče stranke na skupnem premoženju je 15 %, tožene stranke pa 85 % (točka I izreka izpodbijane sodbe), v presežku glede višine deleža tožeče stranke na skupnem premoženju, nad 15 do zahtevanega 50 % deleža je primarni tožbeni zahtevek zavrnilo (točka II izreka), nadalje pa odločilo še, da je tožena stranka dolžna plačati tožeči stranki 19.500,00 EUR v 15 dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (točka III izreka), v presežku je podrejeni tožbeni zahtevek nad zneskom 19.500,00 EUR do vtoževanega 32.500,00 EUR zavrnilo (točka IV izreka izpodbijane sodbe) ter nazadnje odločilo o pravdnih stroških (točka V izreka).

3. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo toženčevi pritožbi in sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo v točki I izreka ter tožbo v tem obsegu zavrglo, v presežku pa pritožbo zavrnilo in potrdilo sodba sodišča prve stopnje v točkah III in V izreka. Odločilo je tudi o pritožbenih stroških.

4. Toženec predlaga dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

1. Ali je podrejeni tožbeni zahtevek, kot ga je tožnica postavila na naroku dne 19. 1. 2022 sklepčen in ga je kot takega možno obravnavati?

2. Ali je sodišče pravilno uporabilo materialnopravna določila glede skupnega premoženja?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.