VSRS Sklep II DoR 463/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-02

Vladimir Horvat (preds.), Katarina Parazajda (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodninska odgovornost - objektivna odgovornost - nevarna dejavnost - dokazni postopek - dokaz z izvedencem - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožeča stranka zahteva plačilo 12.690 EUR odškodnine za premoženjsko škodo, ki jo je po njenih trditvah povzročila tožena stranka z upravljanjem hidroenergetskih objektov, ker je po zaznavi povečanih padavin začela (prepozno) prazniti akumulacijske bazene hidroelektrarn ter s tem povečala poplavni val Drave.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo ugotovilo, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen, saj so podani vsi elementi objektivne odgovornosti, toženka pa se ni razbremenila, ker dogodek ni bil nepričakovan in nepredvidljiv. Upravljanje z vodnimi zajetji pred hidroelektrarnami je opredelilo kot nevarno dejavnost, ker izpusti velikih količin vode in akumulacij hidroelektrarn lahko povzročijo večje poplave in zelo veliko škodo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper takšno odločitev vlaga tožena stranka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o vprašanjih:

1. Ali sta sodišči prve in druge stopnje odločili v skladu z določbami Obligacijskega zakonika (OZ), s tem ko sta odločili, da upravljalec pretočnih elektrarn opravlja nevarno dejavnost v smislu 149. člena OZ?

2. Ali sta sodišči prve in druge stopnje opravili nedovoljeno vnaprejšnjo dokazno oceno, s tem ko sta v zvezi z vprašanjem razbremenitve odgovornosti tožene stranke kot zadostno in uporabljivo šteli izvedensko mnenje hidrološke stroke, v okviru katerega ni bil izdelan s strani tožene stranke zahtevan hidrološki hidravlični model? Ali je dokazna ocena višjega sodišča obremenjena z bistveno kršitvijo pravil pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) s tem, ko sodišče ni izvedlo predlaganega dokaza tožene stranke?

3. Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo (149. člen OZ), ko sta v zvezi z ugotavljanjem vzrokov za nastanek škode za uporabljivo šteli mnenje izvedenca hidrološke stroke dr. Thomasa Pfaffa, ki ne omogoča ugotovitve pravno relevantnih dejstev, ali je tožeči stranki nastala škoda zaradi ravnanja tožene stranke ali iz drugih vzrokov?

4. Ali sta sodišči prve in druge stopnje kršili določbe pravdnega postopka v zvezi z zahtevanim dokaznim standardom prepričanja, s tem, ko sta v zvezi z vprašanjem dosega poplavnega vala in višine le-tega uporabili standard verjetnosti in ne dokaznega standarda prepričanja?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije na podlagi drugega odstavka 367.c člen ZPP zavrnilo. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.