TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 186/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zastaranje zahtevka na plačilo uporabnine - zastaranje odškodninskega zahtevka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik zahteva vračilo neupravičene prejete koristi zaradi odpeljane zemljine, stroške sanacije škode ter uporabnino zaradi neupravičene uporabe njegove nepremičnine.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo 162.853,52 EUR zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnikov dedič. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali sta sodišči pravila glede zastaranja zahtevka za povračilo vrednosti odpeljane zemljine, stroškov sanacije, ki jo je treba opraviti, in prikrajšanja zaradi neuporabe uporabili prestrogo, ker nista upoštevali vseh ugotovljenih in izpostavljenih okoliščin, ampak sta odločitev sprejeli zgolj na podlagi ene okoliščine, in sicer roka za sklenitev glavne pogodbe, kljub temu da ima toženka nepremičnino še v posesti in je tožnik ne more uporabljati? 2) Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta šteli, da je toženka pasivno legitimirana za zahtevek iz naslova uporabnine le za čas od 23. 10. 2008 do 1. 3. 2010, od smrti njenega moža dne 1. 3. 2010 dalje pa, da je pasivno legitimiran njen sin Matic Johan, kljub temu da je ta toženkin izpolnitveni pomočnik, kar je tožnik trdil, toženka pa ni prerekala?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 213/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-12-18

dr. Mateja Končina (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - predlog za delegacijo pristojnosti - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Po ustaljeni sodni praksi nezadovoljstvo stranke z delom sodišča in morebitne nepravilnosti v predhodnem postopku niso razlog za prenos pristojnosti. Institut delegacije pristojnosti, utemeljen na zahtevi nepristranskosti, pride v poštev le v primerih obstoja takšnih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja. Takšnih okoliščin predlagateljica v obravnavani zadevi ni izkazala.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Kopru je v teku pravdna zadeva P 328/2019.

2. Tožnica je v laični vlogi z dne 8. 4. 2024 predlagala prenos pristojnosti na drugo sodišče. V vlogi izraža nezadovoljstvo z delom sodišča v predhodnih postopkih.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

4. Po ustaljeni sodni praksi nezadovoljstvo stranke z delom sodišča in morebitne nepravilnosti v predhodnem postopku niso razlog za prenos pristojnosti.

Institut delegacije pristojnosti, utemeljen na zahtevi nepristranskosti, pride v poštev le v primerih obstoja takšnih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja. Takšnih okoliščin predlagateljica v obravnavani zadevi ni izkazala.

5. Predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Glej npr. sklep I R 106/2019 z dne 5. 9. 2019, I R 44/2024 z dne 17. 4. 2024 in tamkajšnjo sodno prakso, ki potrjuje, da gre za dolgoletno, ustaljeno stališče Vrhovnega sodišča.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III R 16/2025, enako tudi VSRS Sklep III R 17/2025, VSRS Sklep III R 18/2025, VSRS Sklep III R 19/2025, VSRS Sklep III R 20/2025, VSRS Sklep III R 21/2025, VSRS Sklep III R 22/2025
VSRS Sklep II DoR 302/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-06

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Katarina Parazajda

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razvezalo zakonsko zvezo predlagateljice in nasprotnega udeleženca, mladoletni hčerki je zaupalo v varstvo in vzgojo predlagateljici, nasprotnemu udeležencu je naložilo plačilo mesečne preživnine 300 EUR za vsako od hčera in mu odvzelo pravico do stikov z obema hčerama.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Nasprotni udeleženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

‒ ali sta sodišči prve in druge stopnje odločili materialnopravno pravilno, ko sta nasprotnemu udeležencu odvzeli pravico do stikov s hčerkama trajno, brez izvajanja dokaza s postavitvijo novega izvedenca klinične psihologije?

‒ ali sta sodišči prve in druge stopnje odločili materialnopravno pravilno, ko sta upoštevali pri določitvi preživnine prihodke udeleženca ob začetku postopka in ne ob zaključku postopka?

‒ ali je mogoče preživninskega zavezanca zavezati, da plačuje preživnino, ki presega njegov mesečni prihodek, glede na podatke o plači nasprotnega udeleženca, ki je zaposlen le za 4 ure dnevno?

‒ ali sta sodišči prve in druge stopnje odločili materialnopravno pravilno, ko sta upoštevali prihodke tretje osebe Teje Kores pri določitvi preživnine za otroka predlagateljice in nasprotnega udeleženca?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367. a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da v obravnavani zadevi zahteve iz navedene določbe niso izpolnjene, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 196/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-11-20

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - predlog za delegacijo pristojnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Cerknici je v teku več izvršilnih zadev, v katerih sta dolžnika A. A. in B. B. Gre za zadeve upnice A. (zadeve In 14/2021, In 15/2012, In 17/2012 in In 43/2014) ter za zadeve upnice B., d. o. o., (zadeve In 14/2012, In 46/2014 in In 47/2014).

2. V vseh navedenih zadevah sta dolžnika vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti, ki ga utemeljujeta v dveh vlogah. Navedbe so obširne, njihova rdeča nit pa so očitki Okrajnemu sodišču v Cerknici, da krši pravo in procesne ter materialnopravne pravice dolžnikov. Sodišče naj bi v nasprotju s postopkom razpisovalo dražbe, vodilo izvršbe v postopkih, ki naj bi bili že ustavljeni, posega v lastnino dolžnikov z nedovoljenimi izvršbami in podobno. Podane naj bi bile absolutne bistvene kršitve določb Zakona o pravdnem postopku, zmotne uporabe materialnega prava ter kršitev temeljnih človekovih pravic. Šlo naj bi za sum zlorabe uradnega položaja, hujši od kršitev, ki so bile podane v zadevi Vaskrsič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je v številnih zadevah, v katerih je obravnavalo predloge strank za prenos krajevne pristojnosti, že poudarilo, da nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni razlog za prenos krajevne pristojnosti. Pravna stališča strank o tem, da sodišče krši bodisi procesna bodisi materialnopravna pravila, po naravi stvari sodijo v pravna sredstva zoper odločbe sodišča prve stopnje. Niso pa te navedbe utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi sodišče odločanje o zadevi preneslo na neko drugo stvarno pristojno sodišče. Ker so vse navedbe dolžnikov v njunih vlogah, v katerih utemeljujeta razloge za prenos krajevne pristojnosti, prav takšne narave, je očitno, da njun predlog ni utemeljen. Ker je tako, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 122/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristanskost sodišča - videz nepristranskosti - zaposlitev stranke - stranka zaposlena na sodišču - vodja vpisnika - ugoditev predlogu

Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat napolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, na katero se opira predlog pristojnega sodišča (da kot nasprotna udeleženka nastopa oseba, ki je kot vodja vpisnika zaposlena na oddelku, na katerem se bo obravnaval vloženi predlog in vodil nepravdni postopek), je po presoji Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Pred Okrožnim sodiščem v A. je v teku postopek zaradi zvišanja preživnine. Okrožno sodišče v A. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi. Pojasnjuje, da je predlog vložen zoper B. B., ki je pri Okrožnem sodišču v A. zaposlena kot vodja vpisnika in delo opravlja na civilnem oddelku. Tako se vsakodnevno srečuje in sodeluje s sodniki in ostalim sodnim osebjem na civilnem oddelku Okrožnega sodišča v A. Okoliščina, da kot nasprotna udeleženka nastopa oseba, ki je kot vodja vpisnika zaposlena na oddelku, na katerem se bo obravnaval vloženi predlog in vodil nepravdni postopek, bi utegnila pri nasprotni stranki povzročiti dvom glede korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja. Prizadeta bi bila lahko objektivna nepristranskost sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o nepravdnem postopku - ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov v sodni praksi največkrat napolnjujejo okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, na katero se opira predlog pristojnega sodišča, je po presoji Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

5. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani. Glede na prometne zveze je to okrožno sodišče najbližje bivališču udeležencev tega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 60/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-22

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot zakonec stranke v postopku - ugoditev predlogu

V konkretnem primeru je sodnica pristojnega sodišča (in oddelka) toženčeva žena. Gre za eno izmed najbližjih sorodstvenih vezi in tako za okoliščino, ki bi lahko pri nasprotni stranki in v javnosti povzročila dvom v korektnost postopka in v nepristranskost odločanja tega sodišča, kar utemeljuje prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pristojno sodišče ugotavlja, da je toženec v zakonski skupnosti s sodnico tega sodišča, ki je razporejena na pravdni oddelek. Sodniki tega oddelka se medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo in se skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev in drugih izobraževanj. Ker je lahko okrnjen videz nepristranskosti pristojnega sodišča, predlaga delegacijo pristojnosti.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Prenos pristojnosti tako največkrat utemeljujejo subjektivne povezave med zaposlenimi sodečega sodišča in, običajno, strankami tega postopka.

Gre za okoliščine, ki bi utegnile v očeh javnosti ali v očeh strank v postopku vzbuditi dvom v nepristranskost sojenja.

Sodna praksa je že zavzela stališče, da je lahko videz nepristranskosti sodišča okrnjen, če je na njem zaposlen sorodnik stranke v postopku.

Pri tem je treba pri odločanju upoštevati funkcijo na sodišču zaposlene osebe, njeno razmerje do stranke in naravo spornega razmerja, o katerem sodišče odloča.

4. V konkretnem primeru je sodnica pristojnega sodišča (in oddelka) toženčeva žena. Gre za eno izmed najbližjih sorodstvenih vezi in tako za okoliščino, ki bi lahko pri nasprotni stranki in v javnosti povzročila dvom v korektnost postopka in v nepristranskost odločanja tega sodišča,

kar utemeljuje prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Domžalah, ki je najbližje toženčevemu prebivališču.

VSRS sklep I R 146/2021 z dne 20. 10. 2021, I R 83/2010 z dne 26. 5. 2010.

VSRS sklep I R 164/2020 z dne 11. 12. 2020, I R 50/2021 z dne 19. 5. 2021.

Primerjaj VSRS I R 86/2018 z dne 28. 6. 2018 in I R 77/2019 z dne 6. 6. 2019 ter tam citirano sodno prakso.

VSRS sklep I R 146/2021 z dne 20. 10. 2021, I R 83/2010 z dne 26. 5. 2010.

Glej npr. VSRS sklep I R 20/2017 in tam navedeno sodno prakso.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 13/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-03

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nepremoženjska škoda - odmera denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo - poštenost postopka - pravica do izjave v postopku - načelo kontradiktornosti postopka - zaslišanje stranke - preložitev naroka - opravičljivi razlogi - izkazano vabilo - povrnitev nepremoženjske škode - telesne bolečine in nevšečnosti med zdravljenjem - zmanjšanje življenjske aktivnosti - primarni in sekundarni strah - pravična denarna odškodnina - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je bil 28. 2. 2019 poškodovan v prometni nesreči, ko je zavarovanec tožene stranke po trčenju v vozilo pred seboj zavil v levo in trčil še v tožnikovo vozilo, ki ga je slednji pravilno pripeljal po svojem voznem pasu. Od toženke zahteva plačilo odškodnine v višini 32.500 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je dolžna toženka tožniku plačati odškodnino 3.497,60 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 12. 2019 dalje, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

„Ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča glede višine prisojene odškodnine?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  -  367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 64/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - nepravdni postopek - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - dokaz z zaslišanjem - dejansko prebivališče - prestajanje zaporne kazni - načelo ekonomičnosti postopka - ugoditev predlogu

Predlagana delegacija je smotrna, saj je v postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo predvideno zaslišanje te osebe (61. člen Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1(), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Trebnjem, na območju katerega nasprotni udeleženec trenutno biva zaradi prestajanja zaporne kazni, saj je utemeljeno pričakovati, da se bo postopek pred tem sodiščem izvedel lažje, hitreje in z manjšimi stroški.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Trebnjem.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku nepravdni postopek I N 229/2024 zaradi postavitve nasprotnega udeleženca pod skrbništvo.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da nasprotni udeleženec ne prebiva na naslovu stalnega prebivališča v Ljubljani, pač pa je na prestajanju zaporne kazni v Zavodu za prestajanje kazni zapora Dob pri Mirni, kjer ima prijavljeno začasno prebivališče. Zato meni, da bi se postopek lažje, hitreje in z nižjimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Trebnjem.

4. Po 67. členu ZPP, ki se na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost. V poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bivanje nasprotnega udeleženca v Zavodu za prestajanje kazni zapora Dob pri Mirni narekuje ugoditev predlogu. Predlagana delegacija je smotrna, saj je v postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo predvideno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Trebnjem, na območju katerega nasprotni udeleženec trenutno biva, saj je utemeljeno pričakovati, da se bo postopek pred tem sodiščem izvedel lažje, hitreje in z manjšimi stroški.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42, 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 96/2024, enako tudi VSRS Sklep III DoR 124/2024, VSRS Sklep III DoR 6/2025, VSRS Sklep III DoR 66/2025
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-08

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

uporaba bilančnega dobička - izpodbojnost sklepa o uporabi bilančnega dobička - nujnost zadržanja bilančnega dobička - ugoditev predlogu za dopustitev revizije

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je sodišče v konkretnem primeru pri uporabi prvega odstavka 399. člena ZGD-1 v delu, ki določa, da se sklep skupščine o uporabi bilančnega dobička lahko izpodbija, če je skupščina odločila, da se delničarjem dobiček ne deli najmanj v višini 4 % osnovnega kapitala, če to po presoji dobrega gospodarstvenika ni bilo nujno glede na okoliščine, v katerih družba posluje, pravilno napolnilo pravni pojem "nujnosti."

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je sodišče v konkretnem primeru pri uporabi prvega odstavka 399. člena ZGD-1 v delu, ki določa, da se sklep skupščine o uporabi bilančnega dobička lahko izpodbija, če je skupščina odločila, da se delničarjem dobiček ne deli najmanj v višini 4 % osnovnega kapitala, če to po presoji dobrega gospodarstvenika ni bilo nujno glede na okoliščine, v katerih družba posluje, pravilno napolnilo pravni pojem "nujnosti."

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in spremenilo sklep skupščine tožene stranke tako, da se razdeli tudi preostanek dobička v višini 1.381.878,00 EUR, glede katerega je skupščina odločila, da ostane nerazporejen. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo. Pojasnilo je, da je v okoliščinah konkretnega primera ob upoštevanju okoliščin v katerih posluje tožena stranka, le-ta utemeljeno posegla v pravico delničarjev do delitve dobička najmanj v višini 4 % osnovnega kapitala.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 399, 399/1

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 124/2024, z dne 08.04.2025, ECLI:SI:VSRS:2025:III.DOR.124.2024

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 6/2025, z dne 08.04.2025, ECLI:SI:VSRS:2025:III.DOR.6.2025

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 66/2025, z dne 08.09.2025, ECLI:SI:VSRS:2025:III.DOR.66.2025

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.