VSRS Sklep II DoR 353/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-16

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

laična vloga - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je dolžnik predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, njegov predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo ugovoru dolžnika in sklep o izvršbi glede dovolitve izvršbe za izterjavo 9,90 EUR izvršilnih stroškov razveljavilo (I. točka izreka). V preostalem delu je ugovor dolžnika zavrnilo (II. točka izreka). Prav tako je zavrnilo zahtevo upnika za povrnitev stroškov odgovora na ugovor (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in v izpodbijani II. točki izreka potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Dolžnik je zoper sklep sodišča druge stopnje pri Vrhovnem sodišču vložil laično vlogo, poimenovano "Pritožba (v skladu s 127. členom URS)". Navaja, da ni bil izveden javen in pošten sodni postopek, da je prava neuka stranka ter da bi moral upnik poskrbeti, da preživninski upravičenec ne zlorablja svojih pravic. Sklicuje se na posamezne določbe Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju URS), Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju EKČP), Protokolov k EKČP ter na odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice. Predlaga ugoditev pritožbi ter izvedbo javnega in poštenega sojenja.

4. Vrhovno sodišče je dolžniku z dopisom z dne 12. 9. 2024 pojasnilo, da je zoper pravnomočne odločbe dopustno vložiti predlog za dopustitev revizije v roku 30 dni po njihovi vročitvi ter da lahko po predhodnem obveznem plačilu sodne takse, kadar je ta predvidena, stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen kadar ima stranka sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Prav tako ga je poučilo, da v primeru, če stranka ni tako zastopana, oziroma ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit, sodišče izredno pravno sredstvo zavrže kot nedovoljeno. Dolžnika je pozvalo, da v roku 8 dni sporoči, ali želi, da Vrhovno sodišče o vlogi odloči kot o predlogu za dopustitev revizije ter ga opozorilo, da bo sicer vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

5. Dolžnik na dopis ni odgovoril, zato je Vrhovno sodišče njegovo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

7. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Dolžnik sam vlaga predlog, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 482/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 93/2023