VSRS Sklep II DoR 364/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-16

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - vračunanje daril v dedni delež - odplačnost pogodbe - obrazloženost odločbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. V zapuščinskem postopku po pok. A. A. sta tožnici uveljavljali, da je zapustnik delež na nepremičninah v ... prvima dvema toženkama podaril in naj se jima darilo všteva v dedni delež. Napoteni sta bili na na pravdo z zahtevkom, naj se ugotovi, da je polovica deleža vsake od njiju darilo zapustnika in da sta dolžni dopustiti vračunanje teh deležev v svoja dedna deleža.

2. V prvem sojenju je sodišče prve stopnje zahtevek zavrnilo. Drugostopenjsko sodišče je odločitev razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v ponovno sojenje. V novem sojenju je sodišče prve stopnje zahtevek ponovno zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnic zavrnilo in prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Tožnici sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložili predlog za dopustitev revizije glede dveh pravnih vprašanj, ki naj bi bila pomembna za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse:

1) ali je materialnopravno in procesnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o tem, da pridobitev solastninskih deležev prve in druge toženke do 1/8 za vsako na parcelah št. 311/0 in 310/1, k. o. ... na podlagi kupoprodajne pogodbe z dne 15. 2. 1967 in do 1/4 za vsako na parcelah št. 309/0 in 305/0, k.o. ... na podlagi kupoprodajne pogodbe z dne 26. 9. 1969 ne predstavlja darila A. A. slednjima, ampak odplačni pogodbi;

2) ali je kršena pravica tožnic do obrazložene sodne odločbe, ker se Višje sodišče v Kopru ni opredelilo do pritožbenih navedb, da bi moral biti dogovor o odplačnosti daril, danih prvi in drugi toženki, sklenjen ob sklepanju pogodb iz let 1967 in 1969 in da kasnejša sklenitev takega dogovora ne spreminja darilne pogodbe v odplačno pogodbo oziroma da novacija izpolnjene darilna pogodbe ni možna;

3) ali je kršena pravica tožnic do obrazložene sodne odločbe, ker je Višje sodišče v Kopru v sklepu v tej zadevi I Cp 134/2021 z dne 7. 6. 2021 zavzelo stališče, da je po sklenjenih pogodbah iz let 1967 in 1969 kljub namenu A. A. zavarovati svoje premoženje pred upniki, šlo za obdaritev prve in druge toženke, medtem ko je v izpodbijani sodbi brez vsakršne obrazložitve sprejelo nasprotni zaključek, da ni šlo za darilo, saj ob sklepanju teh pogodb njegov namen ni bilo darilo, temveč zavarovanje premoženja;

4) ali je kršena pravica tožnic do obrazložene sodne odločbe, ker je Višje sodišče v Kopru pritožbene očitke slednjih glede bistvenih kršitev določb pravdnega postopka iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP zavrnilo zgolj pavšalno, ne da bi svojo odločitev obrazložilo oziroma ne da bi se do navedb tožečih strank konkretno opredelilo;

5) ali je kršena pravica tožnic do obrazložene sodne odločbe, ker je Višje sodišče v Kopru njune navedbe, da bi sodišče lahko sprejelo zaključek, da sta prva in druga toženka oddelali prejeti darili, le na podlagi cenitve ustreznega izvedenca, ki bi ocenil tako njuno delo kot premoženje, ki sta ga prejeli, zavrnilo s pavšalno obrazložitvijo, da je bilo ugotovljeno, da sta slednji v daljšem časovnem obdobju veliko delali v lokalu na ... brez plačila, zaradi česar "zahteva pritožbe, da bi bilo treba njun prispevek finančno ovrednotiti, ni na mestu; v postopku na prvi stopnji tudi sicer ni bila postavljena;"

6) ali je kršena pravica tožnic do obrazložene sodne odločbe, ker se Višje sodišče v Kopru ni opredelilo do pritožbenih očitkov o napačni, pristranski in nekonsistentni presoji izpovedi prve tožnice in prič.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009