TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 310/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - priposestvovanje - vsebina dogovora - dobra vera - posest - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik imetnik solastninskega deleža toženke pri 28 nepremičninah. V preostalem delu, da se ugotovi lastninska pravica tudi na solastninskem deležu toženke pri 6 nepremičninah, parc. št. 2830/1, 2830/2, 2842/1, 2850/0, 2893/0 in 3708/0; da je toženka dolžna priznati ugotovitev njegove lastninske pravice in dopustiti, da se v zemljiški knjigi namesto toženke vpiše tožnik ter da je toženka dolžna tožniku izstaviti overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

- Ali po obdobju sporne posesti, ko je toženka prepustila posest tožniku, postane tožnik dobroverni posestnik in začne za tožnika teči priposestvovalna doba z dnem pridobitve posesti?

- Ali začne teči priposestvovalna doba tisti dan, ko je tožnik kot posestnik od toženke stvar pridobil v posest in to kljub temu, da je od dogovora o pridobitvi lastnine do nastopa posesti tožnika minilo več kot 15 let?

- Ali je pri priposestvovanju, v sporu, ali je prejšnji ali sedanji posestnik dobroveren, potrebno presojati, na kakšen način je prešla posest od prejšnjega na sedanjega posestnika, npr. da je prejšnji posestnik posest sam opustil in pridobitvi posesti sedanjemu posestniku ni nasprotoval?

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 12/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-10

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - Agencija za trg vrednostnih papirjev - pristojnost za izvajanje nadzora - odvetniška družba - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je ATVP pristojna nad odvetniško družbo, ki na svojem fiduciarnem računu vrednostnih papirjev vodi vrednostne papirje svojih strank, izvajati nadzor na podlagi 345. in/ali 347. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov (ZTFI-1)?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je ATVP pristojna nad odvetniško družbo, ki na svojem fiduciarnem računu vrednostnih papirjev vodi vrednostne papirje svojih strank, izvajati nadzor na podlagi 345. in/ali 347. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov (ZTFI-1)?

1. Upravno sodišče je s sodbo in sklepom zavrglo tožbo zoper zahtevo tožene stranke za posredovanje informacij št. 0601-10/2020-11 z dne 7. 12. 2020, zoper odredbo tožene stranke št. 0601-10/2020-18 z dne 10. 3. 2021 in zoper 1., 2. in 4. točko izreka odločbe tožene stranke št. 0601-10/2020-28 z dne 13. 5. 2021, s katero je tožena stranka delno spremenila prej navedeno odredbo (1. točka izreka odločbe), v preostalem delu zavrnila ugovor tožeče stranke zoper to odredbo (2. točka izreka odločbe) ter tožeči stranki naložila plačilo takse za ugovor (4. točka izreka odločbe). V delu, v katerem se nanaša na 3. točko izreka prej navedene odločbe (objava informacije o kršitelju in izrečenem nadzornem ukrepu na spletni strani tožene stranke), je tožbo zavrnilo. Odločilo je še, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

2. Zoper sodbo in sklep Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 345, 347

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 106/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-10

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Osrednji del predloga za dopustitev revizije je obveznost predlagatelja, da v njem natančno in konkretno navede sporno pravno vprašanje (četrti odstavek 367.b člena ZPP). Če predlagatelj tej zahtevi ne zadosti, sodišče predloga vsebinsko ne presoja, marveč ga v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo obstoj terjatve tožeče stranke do tožene stranke za plačilo 87.794,16 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ugotovilo, da ne obstoji terjatev tožene stranke do tožeče stranke za plačilo 59.780,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, toženi stranki naložilo plačilo 87.794,16 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi in odločilo, da mora tožena stranka v celoti povrniti stroške tožeči stranki.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje ter toženi stranki naložilo povrnitev stroškov pritožbenega postopka tožeče stranke.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

5. Predlog za dopustitev revizije je posebna vrsta sodnega predlagalnega akta, ki zaradi svoje narave (to pa je zagotovitev enotne sodne prakse oziroma za razvoj prava preko sodne prakse) od strank zahteva pravno skrbno in natančno ter konkretno utemeljitev. Osrednji del predloga za dopustitev revizije je obveznost predlagatelja, da v njem natančno in konkretno navede sporno pravno vprašanje (četrti odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Če predlagatelj tej zahtevi ne zadosti, sodišče predloga vsebinsko ne presoja, marveč ga v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP zavrže.

6. Ker predlagateljica v predlogu ni navedla spornega pravnega vprašanja, je Vrhovno sodišče njen predlog kot nepopoln zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 249/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - rok za vračilo posojila - ustni dogovor - zastaranje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je tožencema naložilo, da morata tožnici nerazdelno plačati znesek 50.000,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev glede odločitve o glavni stvari zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. (Spremenilo je le odločitev o teku zakonskih zamudnih obresti in stroških postopka). Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženca v predlogu za dopustitev revizije menita, da bi morali sodišči prve in druge stopnje tožničin tožbeni zahtevek zaradi zastaranja zavrniti. Sodišču druge stopnje očitata, da je na podlagi nezatrjevanih in nedokazanih odločilnih dejstev zavrnilo njun ugovor zastaranja. Zatrjujeta kršitev razpravnega načela in načela neposrednosti ter 22. in 33. člena Ustave ter 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravic. Opozarjata tudi na zadevo VSRS II Ips 29/2020 in druge. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali se dogovor o novem roku za vračilo dolga iz posojilne pogodbe po poteku prvotno dogovorjenega roka za vračilo iz pisne pogodbe presoja po določbah o pripoznavi dolga oziroma glede na datum sklenitve takega dogovora po določbah o odpovedi zastaranju; in konkretno, ali to pomeni, da mora tožnik, ki tožbo vloži po poteku zastaralnega roka, kot bi ta nastopil upoštevajoč rok (datum) vračila dolga, kot je naveden v pisni pogodbi, in ki se sklicuje, da je bil rok za vračilo dolga ustno podaljšan, konkretno in določno navesti vsebino in okoliščine dogovora oziroma izjav dolžnika, opredeliti, kdaj je bil ustni dogovor o podaljšanju roka za vračilo dolga sklenjen, od kdaj do kdaj naj bi ustno dogovorjeni rok tekel, ter predlagati dokaze za ugotovitev teh dejstev; in (2) ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistvene kršitve pravil postopka in kršilo ustavne pravice tožencev, ko je dopolnilo navedbe in dokazne predloge tožnice in ko je brez oprave pritožbene obravnave ugotovilo drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovilo sodišče prve stopnje na podlagi izvedbe dokazov, konkretno z neposrednim zaslišanjem tožnice in prič.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog tožencev zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 168/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršba na denarno terjatev - izvršba z rubežem denarnih sredstev pri organizacijah za plačilni promet - sedež banke

Ker dolžnik v Republiki Sloveniji nima niti začasnega prebivališča, je podan položaj iz drugega odstavka 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Ta predvideva, da se pristojnost za izvršbo na denarno terjatev dolžnika v takšnem položaju določi tako, da je krajevno pristojno sodišče na katerega območju ima stalno prebivališče (sedež, ko gre za pravno osebo) dolžnikov dolžnik.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani se je s sklepom 3190 I 2142/2023 z dne 23. 8. 2023 izreklo za krajevno nepristojno. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljutomeru.

2. Okrajno sodišče v Ljutomeru je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v zadevi pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani, ki mu je zadevo odstopilo. Dolžnik namreč nima ne stalnega ne začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji. Predlagana je izvršba na njegova denarna sredstva. Denarna sredstva pa ima dolžnik pri organizaciji za plačilni promet s sedežem v Ljubljani. Transakcijski račun ima namreč odprt pri Novi ljubljanski banki d. d., Trg republike 2, Ljubljana.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. Naslov dolžnikovega prebivališča je: ..., Republika Hrvaška. Ker dolžnik v Republiki Sloveniji nima niti začasnega prebivališča, je podan položaj iz drugega odstavka 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Ta predvideva, da se pristojnost za izvršbo na denarno terjatev dolžnika v takšnem položaju določi tako, da je krajevno pristojno sodišče na katerega območju ima stalno prebivališče (sedež, ko gre za pravno osebo) dolžnikov dolžnik.

5. Ker je v tej zadevi predlagana izvršba z rubežem denarnih sredstev, ki jih ima dolžnik pri Novi ljubljanski banki, d. d., ta pa ima sedež v Ljubljani, sledi sklep, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani. Tako je Vrhovno sodišče zato tudi odločilo v tem sporu o pristojnosti. Procesno pooblastilo za odločitev je vsebovano v drugem odstavku 25. člena Zakona o pravdnem postopku.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 100, 100/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 183/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

spor o pristojnosti - spori, ki nastanejo med stečajnim postopkom ali v zvezi z njim - krajevna pristojnost

Za sojenje v sporu, ki nastane med stečajnim postopkom, je izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi stečajni postopek. Postopek osebnega stečaja se je začel s sklepom o začetku postopka osebnega stečaja Okrožnega sodišča v Mariboru, St .../2021 in sicer dne 23. 12. 2021. Tožba v tej zadevi je bila vložena 3. 2. 2023. Iz tega sledi, da gre za spor, začet med stečajnim postopkom. Ker stečajni postopek vodi Okrožno sodišče v Mariboru, je to sodišče po prej navedenem pravilu pristojno tudi za odločanje o tožbi, vloženi v tej zadevi.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani se je s sklepom II R 91/2023 z dne 1. 3. 2023 izreklo za stvarno nepristojno za odločanje v tej pravdni zadevi. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo v odločanje Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani meni, da ni stvarno pristojno za odločanje v tej zadevi. Meni, da je podana pristojnost Okrožnega sodišča v Mariboru. Tako je zato, ker se pred Okrožnim sodiščem v Mariboru vodi postopek osebnega stečaja zoper tožnika. Podlaga za pristojnost Okrožnega sodišča v Mariboru je po stališču Okrajnega sodišča v Ljubljani podana v 63. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Mariboru.

4. Določba 63. člena ZPP se nanaša na pristojnost za spore v izvršilnem in stečajnem postopku ter se glasi: za sojenje v sporih, ki nastanejo med sodnim ali upravnim izvršilnim postopkom oziroma zaradi sodnega ali upravnega izvršilnega postopka oziroma med stečajnim postopkom ali v zvezi s stečajnim postopkom, je izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi izvršilni ali stečajni postopek, oziroma sodišče, na območju katerega je sodišče, ki vodi izvršilni postopek, oziroma sodišče, na območju katerega se opravlja upravna izvršba.

5. Pravilo o pristojnosti, ki ga je iz te določbe mogoče izluščiti in je relevantno za obravnavano zadevo, se torej glasi: za sojenje v sporu, ki nastane med stečajnim postopkom, je izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi stečajni postopek. Postopek osebnega stečaja se je začel s sklepom o začetku postopka osebnega stečaja Okrožnega sodišča v Mariboru, St .../2021 in sicer dne 23. 12. 2021. Tožba v tej zadevi je bila vložena 3. 2. 2023. Iz tega sledi, da gre za spor, začet med stečajnim postopkom. Ker stečajni postopek vodi Okrožno sodišče v Mariboru, je to sodišče po prej navedenem pravilu pristojno tudi za odločanje o tožbi, vloženi v tej zadevi.

6. Na podlagi procesnega pooblastila iz drugega odstavka 25. člena ZPP je zato Vrhovno sodišče odločilo, da je za odločanje v tej zadevi podana pristojnost Okrožnega sodišča v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 63

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 20/2023-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-19

UPRS (zunanji oddelek v Celju) Sodba IV U 200/2019-36

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za dopustitev revizije - vračilo subvencije - stečajni postopek - davčna izvršba - dopustitev revizije - ugoditev predlogu

Ali je pravilno stališče Upravnega sodišča, da je obveznost tožeče stranke na vračilo izplačanih subvencij nastala šele z izdajo izvršilnih naslovov po začetku stečajnega postopka in se zato ta šteje kot strošek stečajnega postopka?

Ali je pravilno stališče Upravnega sodišča, da je obveznost tožeče stranke na vračilo izplačanih subvencij nastala šele z izdajo izvršilnih naslovov po začetku stečajnega postopka in se zato ta šteje kot strošek stečajnega postopka?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper sklepe o davčni izvršbi Finančne uprave Republike Slovenije št. DT 4933-2590/2019-6, DT 4933-2591/2019-6, 4933-2592/2019-6 in DT 4933-2593/2019-6, vsi z dne 28. 3. 2019.

2. V obrazložitvi izpodbijane sodbe je Upravno sodišče pojasnilo, da izvršilne naslove v obravnavanem primeru predstavljajo odločbe na vračilo izplačanih subvencij, ki jih je Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja izdala po začetku stečajnega postopka, zato je v njih naložene obveznosti šteti kot strošek stečajnega postopka. Skladno z izjemo iz 3. točke drugega odstavka 131. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju pa je v takem primeru izvršba dopustna.

3. Tožeča stranka je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367.b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni. Odgovor nanj je namreč pomemben za razvoj prava preko sodne prakse ter zagotovitev pravne varnosti potencialno večjega števila stečajnih dolžnikov in njihovih upnikov, kadar upravni organ po začetku stečajnega postopka izda izvršilni naslov, na podlagi katerega mora stečajni dolžnik poravnati določeno obveznost. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP), pri čemer je v predlogu navedeno vprašanje zaradi jasnosti preoblikovalo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 131, 131/2, 131/2-3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 252/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na pohodni površini - neravna tla običajne pohodne površine - krivdna odškodninska odgovornost - protipravnost ravnanja - strokovni standardi - zavrnitev predloga

1. Tožnica se je 1. 11. 2019 poškodovala ob vstopu v večstanovanjsko stavbo v kateri že več let živi v najemniškem stanovanju. Na neravni betonski površini, takoj za zastekljenimi vhodnimi vrati v stavbo, se je spotaknila ob kovinski rob, ki je gledal iz deformirane betonske površine, in padla s telesom naprej. Utrpela je poškodbe. Mesto padca je splošni skupni del etažnih lastnikov, ki so imeli zavarovano odškodninsko odgovornost pri toženki.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 12.288 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je, da stranki sami krijeta svoje stroške postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da tožnica sama krije svoje pritožbene stroške.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je pravni standard normalne pohodne površine, ki ga je oblikovala sodna praksa v judikatih II Ips 94/2019, II Ips 52/2020, II Ips 270/2016, Ips 85/2013, II Ips 19/2009, in II Ips 586/2002, uporabljiv tudi v konkretnem primeru poškodbe, ko se nanaša na notranje pohodne površine v stavbi? 2) Ali je treba standard normalne pohodne površine v stavbah tolmačiti v povezavi oziroma v luči gradbenih predpisov, standardov in toleranc in ali sta nižji sodišči to storili v konkretni zadevi in pravilno uporabili materialno pravo glede odškodninske odgovornosti? 3) Ali sta nižji sodišči glede na ugotovitve izvedenca gradbene stroke, da je tlak na mestu padca odstopal od tehničnih (gradbenih) toleranc, da ga je bilo treba sanirati in da nov objekt s takšnim tlakom ne bi prestal tehničnega pregleda in ne bi pridobil uporabnega dovoljenja, pravilno uporabili materialno pravo glede odškodninske odgovornosti tožene stranke?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.