TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 104/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - objektivna nepristranskost sodišča - zavrnitev predloga

Dejstvo, da je hči toženca strokovna sodelavka na sodišču v istem kraju, kot je sodišče, ki sodi v zadevi, ni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo okrajno sodišče. Gre namreč za delo na organizacijsko drugem sodišču.

1. V tej pravdni zadevi je tožnik vložil predlog za delegacijo pristojnosti na drugo višje sodišče. Tožnik (predlagatelj) predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost sodišča, ker je hči toženca zaposlena kot strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v Novem mestu.

3. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

4. Iz uradnih podatkov razvidnih na spletni strani Okrožnega sodišča v Novem mestu je razvidno, da je hči toženca zaposlena na kazenskem oddelku Okrožnega sodišča v Novem mestu. Dejstvo, da je hči toženca strokovna sodelavka na sodišču v istem kraju

, kot je sodišče, ki sodi v zadevi, ni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo okrajno sodišče. Gre namreč za delo na organizacijsko drugem sodišču. Zato ni razloga, da Okrajno sodišče v Novem mestu ne bi odločalo v zadevi.

Poleg tega pa tudi na drugem oddelku, in sicer kazenskem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 292/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KAZENSKO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - disciplinski ukrep lovske družine - glasovanje za sklep - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožeča stranka je s tožbo zahtevala odpravo prvostopenjske odločbe senata disciplinske komisije tožene stranke in sklepa izrednega Zbora lovcev toženke.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek v delu, ki se nanaša na odpravo sklepa senata disciplinske komisije tožene stranke, zavrnilo, sklep izrednega Zbora lovcev tožene stranke z dne 9. 1. 2022 o pritožbi A. A. zoper sklep disciplinske komisije, pa je prvostopenjsko sodišče odpravilo. Toženi stranki je naložilo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke v višini 312,82 EUR.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbi obeh strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da vsaka od strank krije svoje pritožbene stroške.

4. Tožena stranka v predlogu za revizijo zastavlja sledeče vprašanje:

– Ali se pri glasovanju na vprašanje: 1. potrdi, 2. spremeni glede ukrepa in 3. razveljavi, glasovi za potrditev seštevajo, ker glasovnica pod 2. že sama po sebi vsebuje potrditev krivdoreka, spremenil pa bi se ukrep ob največjem številu glasov?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 73/07 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367a/2, 367c, 367c/2

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 113

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS Sklep II DoR 230/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

Vladimir Horvat (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožnika sta predlog vložil sama, pri čemer nista niti zatrjevala niti izkazala, da imata opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče njun predlog zavrglo (367. č člen ZPP).

1. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Navaja, da v celoti izpodbija sodbo sodišča druge stopnje zaradi bistvene kršitve določb postopka, nepravilno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ureditev pomeni ustavnoskladno omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi.

Tudi Evropsko sodišče za človekove pravice je že presodilo, da je dopustna ureditev, po kateri lahko pravno sredstvo vloži le odvetnik.

To toliko bolj velja za revizijo, ki kot pravno sredstvo ni zagotovljeno z ustavo.

Tožnika sta predlog vložil sama, pri čemer nista niti zatrjevala niti izkazala, da imata opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče njun predlog zavrglo (367. č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Gillow proti Združenemu kraljevstvu z dne 24. 11. 1986, A 109, str. 27.

Odločba Ustavnega sodišča RS opr. št. Up-719/06-14 z dne 14. 6. 2007, str. 3.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 49/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 555/2021
VSRS Sklep II DoR 303/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Nasprotni udeleženec je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložil vlogo, ki jo je laično poimenoval „Pritožba (v skladu s 127. členom Ustave) zoper sklep opr. št. Cdn 85/2023 Višjega sodišča v Kopru z dne 25. 5. 2023“. Vrhovno sodišče ga je pozvalo, naj se opredeli, ali je njegovo vlogo treba obravnavati kot predlog za dopustitev revizije. Na to se je predlagatelj odzval, da je njegovo vlogo treba obravnavati kot pritožbo po 127. členu Ustave, ki določa, da Vrhovno sodišče odloča o rednih in izrednih pravnih sredstvih.

3. Pravni red ne predvideva rednega pravnega sredstva zoper odločbe pritožbenih sodišč, kar Višje sodišče v Kopru je. Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so tako mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizija se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagatelj svojo vlogo tudi poslal.

4. Vlogo je torej treba obravnavati po pravilih o revizijskem postopku in torej kot predlog za dopustitev revizije, saj drugega procesnega okvira preprosto ni. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 155/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Tomaž Pavčnik

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Morebitna povezanost tožnice s katerim sodnikom Višjega sodišča v Mariboru bi lahko pomenila razlog za izločitev tega sodnika, ne more pa biti podlaga za delegacijo pristojnosti sodišča.

1. V tej pravdni zadevi je toženec poleg pritožbe zoper sodbo vložil tudi predlog za delegacijo pristojnosti na drugo višje sodišče. Predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost Višjega sodišča v Mariboru. Trdi, da ima tožnica kot pravnica prijateljske povezave s sodniki in sodiščem, zato mu ni mogoče zagotoviti nepristranskega sojenja. Meni, da dvom dokazuje nepravilno sprejeta odločitev v drugem postopku, ki je bila potrjena v pritožbenem postopku. Dodatno navaja, da so tehtni razlogi že opisani v okviru predloga za izločitev sodnikov, zato so sklicuje na te navedbe.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Okoliščin, ki jih toženec navaja, ni mogoče subsumirati pod standard „drug tehten razlog“. Pavšalna navedba, da je tožnica pravnica in ima prijateljske povezave s sodniki, ne pomeni tehtnega razloga za prenos pristojnosti. Morebitna povezanost tožnice s katerim sodnikom Višjega sodišča v Mariboru bi lahko pomenila razlog za izločitev tega sodnika (70. člen ZPP), ne more pa biti podlaga za delegacijo pristojnosti sodišča. Tudi iz pavšalne navedbe, da je bila v drugem postopku (po njegovem mnenju) sprejeta nepravilna odločitev, ne izhaja, da vsi sodniki danega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Prav tako se toženec neutemeljeno sklicuje na razloge, ki naj bi bili opisani v predlogu za izločitev sodnikov, saj iz njegovih navedb niti iz spisa ne izhaja, da je prišlo do izločitve sodnika oziroma sodnikov, zaradi česar sodišče ne bi moglo postopati (66. člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je zato zavrnilo toženčev predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 140/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - objektivna nepristranskost sodišča - razlogi za izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Navedba, da je bila tožnica pred upokojitvijo zaposlena na Okrajnem sodišču v Kopru in da občasno še vedno zahaja v prostore tega sodišča, ne pomeni tehtnega razloga za prenos pristojnosti. O pritožbi zoper sodbo bo odločalo Višje sodišču v Kopru in ne Okrajno sodišče v Kopru.

1. V tej pravdni zadevi je toženka poleg pritožbe zoper sodbo vložila tudi predlog za delegacijo pristojnosti na drugo višje sodišče. Toženka (predlagateljica) predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost Višjega sodišča v Kopru. Trdi, da je bila tožnica od leta 1981 do leta 2012 zaposlena na Okrajnem sodišču v Kopru, pri čemer še po upokojitvi redno zahaja na sodišče in ohranja redne stike z zaposlenimi. Meni, da gre za dvom v subjektivno in objektivno nepristranskost sodišča, ki bo odločalo o zadevi.

2. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Okoliščin, ki jih predlagateljica navaja, ni mogoče subsumirati pod standard „drug tehten razlog“. Navedba, da je bila tožnica pred upokojitvijo zaposlena na Okrajnem sodišču v Kopru in da občasno še vedno zahaja v prostore tega sodišča, ne pomeni tehtnega razloga za prenos pristojnosti. O pritožbi zoper sodbo bo odločalo Višje sodišču v Kopru in ne Okrajno sodišče v Kopru. Morebitna povezanost tožnice s katerim sodnikom Višjega sodišča v Kopru bi lahko pomenila razlog za izločitev tega sodnika (70. člen ZPP), ne more pa biti podlaga za delegacijo pristojnosti sodišča. Vrhovno sodišče je zato zavrnilo toženkin predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 287/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - rubež osebnega avtomobila - tožba za nedopustnost izvršbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je (v ponovljenem sojenju) ugotovilo, da je izvršba upnice zoper dolžnico A. A. zaradi izterjave 744,80 EUR s pripadki, ki se vodi pred Okrajnim sodiščem v Šentjurju, opr. št. VL 14810/2008, glede rubeža in prodaje premičnih stvari, in sicer osebnega vozila znamke Citroen C3 1.4, reg. oznake ..., letnik 2004, navedenega v rubežnem in cenilnem zapisniku izvršitelja Milana Klementa z dne 25. 10. 2019, pod zaporedno št. 1, nedopustna. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo (glede odločitve o glavni stvari) zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. (Spremenilo je le odločitev o stroških postopka.) Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije meni, da je rubež, opravljen na premoženju tretjega, ki je opravljen na predlog in ob soglasju tretjega, dovoljen in veljaven, in da je tretji s tem, ko je z rubežem soglašal, izgubil pravico do ugovora tretjega in tudi pravico, da s tožbo doseže, da se izvršba na zarubljeno premoženje izreče za nedopustno. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je rubež na premoženju tretjega, ki je opravljen v izvršilnem postopku na njegov predlog in ob njegovem soglasju, veljaven; in (2) ali je tretji s tem, ko je v izvršilnem postopku sam predlagal in soglašal z rubežem njegovega premoženja, izgubil pravico, da vloži ugovor zoper sklep o izvršbi in v njem zahteva, naj sodišče izvršbo na ta predmet izreče za nedopustno.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 271/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - poškodbe zobovja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 10.400,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije sodišču druge stopnje očita kršitev ustavne pravice do izjave, ker je preslišalo njegovo pritožbeno navedbo o odsotnosti sledov lepila na zapisniku, na katerem naj bi bil prilepljen sporni delec, v katerega je ugriznil in se poškodoval. Meni tudi, da sodišče ne bi smelo upoštevati izpovedb prič, ker so te zaposlene pri zavarovanki toženke. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodba sodišča druge stopnje obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka, saj sodba sodišča druge stopnje nima razlogov glede odločilnih dejstev o odsotnosti sledov lepila in o vsebini zapisnika; in 2) ali je sodišče druge stopnje z vnaprejšnjo določitvijo dokazne moči dokaznega sredstva, t. j. prič, ki so zaposlene pri zavarovancu toženke, kršilo določbe pravdnega postopka.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 205/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSTVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - smrt stranke med pravdo - univerzalno pravno nasledstvo - prenosljivost pravice - prevzem pravde - dedovanje - pravno in procesno nasledstvo - pravica do dedovanja - pravno razmerje - agrarna skupnost - sprejem v članstvo - članstvo v agrarni skupnosti - pogoji za sprejem v članstvo - družba civilnega prava - societas - pogodba civilnega prava - dedovanje članskih deležev - dedovanje premoženjske pravice v naravi - subjektivna sprememba tožbe - pravdna sposobnost - zavrženje tožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tekom postopka je tožnik A. A. umrl. Skladno z dednim dogovorom, sprejetim v zapuščinskem postopku Okrajnega sodišča v Kranju, opr. št. D 152/2019, med zakonitimi dediči pokojnega, je dedič premoženjskih pravic, ki jih je A. A. uveljavljal v zapuščinskem postopku, njegov sin B. B. Sodišču prve stopnje je predlagal, da vstopi v pravdo namesto pokojnega očeta – tožnika A. A.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo tožbo in tožniku naložilo plačilo pravdnih stroškov toženke.

3. Sodišče druge stopnje je s sklepom zavrnilo pritožbo dediča tožnika ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev vlaga B. B., dedič po pokojnem tožniku, predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

„Ali lahko sodišče odloča o spremenjeni tožbi, ne da o tem, ali dovoli spremembo tožbe ali ne, izda sklep?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 179/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Dejstvo, da je neko sodišče že večkrat razsodilo v škodo predlagatelja, samo po sebi, brez dodatnih okoliščin, ki bi kazale na kolektivno pristransko sojenje, ne more vzbuditi dvoma v objektivno nepristranskost (celotnega) sodišča.

1. Dolžnik predlaga Vrhovnemu sodišču, da za odločanje o pravnih sredstvih določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Višje sodišče v Celju. Meni, da pri vseh sodnikih Višjega sodišča v Mariboru obstaja dvom v njihovo objektivno nepristranskost, saj sistematično zavračajo (oziroma zavržejo) vsa pravna sredstva, vložena s strani dolžnika oziroma tretjih oseb in odločajo izključno v korist upnice. Izpostavlja zadnjo v vrsti zadev in navaja, da gre za sodniško samovoljo. Meni, da je višje sodišče vnaprej odločeno. Izpostavlja pomembnost objektivnega videza sojenja, ki ga utemeljuje s sklicevanjem na prakso Evropsko sodišče za človekove pravice.

3. Z določitvijo drugega sodišča se izključijo pravila o krajevni pristojnosti sodišč, zato gre za izjemen ukrep, za katerega morajo biti izpolnjeni zakonski pogoji. Med druge tehtne razloge v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju) spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki zagotavlja izključitev razumnega dvoma strank in javnosti v nepristranskost odločanja pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče je dolžniku že v sklepu I R 80/2023 z dne 21. 6. 2023 pojasnilo, da dejstvo, da je Višje sodišče v Mariboru že večkrat razsodilo v njegovo škodo (in v korist upnice), samo po sebi, brez dodatnih okoliščin, ki bi kazale na kolektivno pristransko sojenje, ne more vzbuditi dvoma v objektivno nepristranskost (celotnega) sodišča. Še manj lahko razlog za delegacijo pristojnosti pomeni dolžnikovo nezadovoljstvo z eno odločitvijo, to, ki jo izpostavlja v predlogu. Drži, da je objektivni videz sojenja zelo pomemben, a predlagatelj s posplošenimi, teoretičnimi in konkretnemu primeru ne prilagajočimi navedbami tega videza ne uspe okrniti. Vrhovno sodišče je njegov predlog zato zavrnilo.

Sklepi VS RS I R 101/2013 z dne 5. 9. 2013, I R 50/2014 z dne 29. 5. 2014, I R 86/2014 z dne 18. 9. 2014, I R 83/2015 z dne 9. 7. 2015 , sklep I R 23/2016 z dne 25. 2. 2016 itd.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.