VSRS Sklep I R 183/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - večje sodišče - sodnik pristojnega sodišča kot priča v postopku - zaslišanje sodnika kot priče - zavrnitev predloga

Pristojno sodišče s kar 37 sodniki nikakor ni manjše sodišče, zato ne gre že po naravi stvari za večjo medsebojno povezanost zaposlenih na njem. Okoliščina, da je predlagana priča sodnik pristojnega sodišča, tako sama po sebi ne vzbuja razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja vseh sodnikov tega sodišča. Sodniki namreč odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (3. člen ZS ter 2. in 37. člen ZSS). V morebitnih posameznih primerih tesnejših prijateljskih odnosov, ki bi presegali običajno službeno znanstvo, pa se videz nepristranskosti sojenja lahko zagotavlja v okviru pravnega instituta izločitve po 70. členu ZPP.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku pravdni postopek zaradi izpodbijanja sklepa o izključitvi iz društva. Vrhovno sodišče je v tej zadevi že obravnavalo predloga za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ki ju je podalo Okrajno sodišče v Mariboru. Predloga je s sklepoma I R 154/2021 z dne 17. 11. 2021 in I R 112/2022 z dne 7. 9. 2022 zavrnilo.

2. Na naroku dne 16. 12. 2022 je nato predlog za določitev drugega pristojnega sodišča podal še tožnik. Navaja, da je tožena stranka kot pričo v tej zadevi predlagala sodnika pristojnega sodišča, ter da ni primerno, da bi katerikoli od sodnikov tega sodišča zasliševal svojega kolega. Meni, da gre za manjše sodišče, kjer prihaja do prijateljskih oziroma kolegialnih odnosov med sodniki in da bi bil lahko že sam način zasliševanja omenjene priče drugačen kot sicer.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med „druge tehtne razloge“ spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki upravičuje prenos pristojnosti v primerih, ko bi bilo objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Poudariti je treba, da predstavlja institut delegacije pristojnosti izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato se razlogi zanjo presojajo restriktivno.

5. Pristojno sodišče s kar 37 sodniki nikakor ni manjše sodišče, zato ne gre že po naravi stvari za večjo medsebojno povezanost zaposlenih na njem. Okoliščina, da je predlagana priča sodnik pristojnega sodišča, tako sama po sebi ne vzbuja razumnega dvoma o zmožnosti nepristranskega sojenja vseh sodnikov tega sodišča. Sodniki namreč odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (3. člen Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) ter 2. in 37. člen Zakona o sodniški službi (v nadaljevanju ZSS)). V morebitnih posameznih primerih tesnejših prijateljskih odnosov, ki bi presegali običajno službeno znanstvo, pa se videz nepristranskosti sojenja lahko zagotavlja v okviru pravnega instituta izločitve po 70. členu ZPP.

6. Uveljavljane okoliščine tako ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.