VSRS Sklep I R 96/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - župan - zakoniti zastopnik stranke - direktor - zavrnitev predloga - delegacija pristojnosti na predlog sodišča - dvom v nepristranskost sojenja

Ko delegacijo pristojnosti predlaga sodišče, je treba pravni standard okrnitve objektivne nepristranskosti razlagati strožje. Sodniki so namreč pri reševanju konkretnih zadev vezani le na ustavo in zakon (3. člen Zakona o sodiščih), pri opravljanju svoje funkcije pa morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. in 37. člen Zakona o sodniški službi). Spoštovanje teh zahtev se domneva, kar je jasno vsakemu razumnemu posamezniku. Če pa delegacijo predlaga stranka, je prag, ki ga je za delegacijo pristojnosti treba doseči nižji. Stranka postopka je namreč tista, ki jo odločitev v sodnem postopku neposredno zadeva. Če je njen občutek, da sodišče ravna nepristransko razumno okrnjen, je to dodatna okoliščina za delegacijo. Razumnost okrnitve videza nepristranskosti mora biti podkrepljena s konkretnimi okoliščinami.

1. Predlagatelji predlagajo ugotovitev pripadajočega zemljišča na nepremičnini, ki je v lasti prvega nasprotnega udeleženca. Mestna občina Nova Gorica je priglasila udeležbo, ker bi naj na tej nepremičnini imela tudi sama lastninsko pravico. Pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Navaja, da je bil župan Mestne občine Nova Gorica, preden je nastopil župansko funkcijo, skoraj 20 let direktor Okrožnega sodišča v Novi Gorici in s tem tudi Okrajnega sodišča v Novi Gorici. Sklicuje se na zadevo I R 20/2024 z dne 7. 3. 2024, v kateri je Vrhovno sodišče zaradi omenjenega razloga preneslo pristojnost za odločanje na Okrajno sodišče v Postojni.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Delegacija pristojnosti sodišča sicer pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, izjeme pa je treba razlagati restriktivno.

4. Vrhovno sodišče je v zadevi I R 20/2024 ugodilo predlogu stranke za delegacijo pristojnosti iz istih razlogov, ki jih navaja Okrajno sodišče v Novi Gorici tudi v obravnavani zadevi. Dejstvo, da je bil župan (zakoniti zastopnik) udeleženke pred nastopom županske funkcije (2022) zaposlen kot dolgoletni direktor Okrožnega sodišča v Novi Gorici in s tem tudi sodečega sodišča,

je pomenilo takšno okoliščino, ki bi utegnila povzročiti dvom strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in bi lahko ogrozila percepcijo javnosti o nepristranskosti tega sodišča. Zadeva I R 20/2024 se od konkretne zadeve razlikuje v pomembni okoliščini. Delegacije ni predlagala udeleženka v postopku,

temveč je predlog podalo pristojno sodišče sámo.

Ko delegacijo pristojnosti predlaga sodišče, je treba pravni standard okrnitve objektivne nepristranskosti razlagati strožje. Sodniki so namreč pri reševanju konkretnih zadev vezani le na ustavo in zakon (3. člen Zakona o sodiščih), pri opravljanju svoje funkcije pa morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. in 37. člen Zakona o sodniški službi). Spoštovanje teh zahtev se domneva, kar je jasno vsakemu razumnemu posamezniku. Če pa delegacijo predlaga stranka, je prag, ki ga je za delegacijo pristojnosti treba doseči nižji. Stranka postopka je namreč tista, ki jo odločitev v sodnem postopku neposredno zadeva. Če je njen občutek, da sodišče ravna nepristransko razumno okrnjen, je to dodatna okoliščina za delegacijo. Razumnost okrnitve videza nepristranskosti mora biti podkrepljena s konkretnimi okoliščinami.

5. Vrhovno sodišče je sicer ugodilo predlogu Okrajnega sodišča v Novi Gorici za delegacijo pristojnosti tudi v zadevi I R 39/2024, in sicer iz razlogov, ki jih to sodišče navaja tudi v tokratnem predlogu. Ob njegovem obravnavanju je Vrhovno sodišče opravilo dodatno tehtanje vseh okoliščin in zaključilo, da razlogi za zavrnitev predloga za delegacijo pristojnosti pretehtajo. Prvič, upoštevati je treba že omenjeno okoliščino, da je predlagatelj delegacije sodišče in ne stranka (udeleženka) postopka. Drugič, iz predloga ne izhajajo kakšne konkretne okoliščine, da bi bil župan Mestne občine Nova Gorica zaradi nekdanje funkcije direktorja sodišča tesneje povezan z vsemi sodniki pristojnega sodišča. Morebitna tesnejša povezanost s katerim sodnikom bi lahko pomenila razlog za izločitev tega sodnika (70. člen ZPP). Vendar o taki povezanosti ni mogoče sklepati vnaprej. O obstoju izločitvenega razloga bi namreč moral obstajati sklep, s katerim bi bilo zahtevi za izločitev sodnika ugodeno. Če bi bili izločeni vsi sodniki pristojnega sodišča, pa bi prišla v poštev nujna delegacija na podlagi 66. člena ZPP, in ne delegacija na podlagi 67. člena ZPP.

Tretjič, župan Mestne občine Nova Gorica je resda upravljal pomembno funkcijo znotraj sodne uprave, a ni bil nadrejen sodnikom (funkcionarjem), temveč strokovnemu kadru. Četrtič, čeprav Okrajno sodišče v Novi Gorici nima svojega direktorja in je zadeve materialnega, tehničnega in finančnega poslovanja ter odločanje o kadrovskih zadevah sodnega osebja izvajal direktor Okrožnega sodišča v Novi Gorici, gre za dve različni sodišči; organizacijska povezanost nima nobenega vpliva na izvajanje funkcije sojenja. Petič, v konkretni zadevi po vsebini ne gre za posebej občutljivo pravno vsebino (npr. družinskopravno) ali za reševanje spora (npr. pravdni postopek), temveč za nepravdni postopek, namenjen ureditvi medsebojnih razmerij.

6. Po povedanem prenos krajevne pristojnosti v pomenu skrajnega sredstva, ki med drugim naslavlja ustavno načelo naravnega sodnika, v konkretni zadevi ni nujen, skrb sodišča pa je preuranjena. Na podlagi vseh okoliščin zadeve Vrhovno sodišče ocenjuje, da z izvedbo postopka videz nepristranskosti pristojnega sodišča ne bo okrnjen, zato je predlog zavrnilo.

Okrajno sodišče v Novi gorici je organizacijska enota Okrožnega sodišča v Novi gorici.

Kot nekoliko kvazi zahtevo za izločitev sodnika na podlagi 70. člena ZPP .

VSRS sklep I R 165/2019 z dne 9. 12. 2019.

VSRS sklep I R 27/2023 z dne 15. 3. 2023.

Smiselno VSRS sklep I R 165/2019 z dne 9. 12. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.