VSRS Sklep II DoR 286/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog za dopustitev revizije - predlog za revizijo, ki ga vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. A. A. je za ženo B. B. pri Vrhovnem sodišču vložil predlog za dopustitev revizije zoper »odločbe Višjega sodišča v Celju Cp 614/2009«. V opombi predloga še navaja, da mu je bila s sklepom N 2/2012 Okrajnega sodišča v Šmarju pri Jelšah popolnoma odvzeta poslovno sposobnost.

3. V predlogu ni pojasnjeno za kakšen postopek naj bi šlo in kdo naj bi sploh bile stranke v tem postopku, saj v nasprotju z določbo tretjega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)

predlogu ni bil priložen izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. ZPP v tretjem odstavku 86. člena določa, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik.

4. Če je stranka postopka le B. B., bi A. A. predlog smel vložiti kot ženin pooblaščenec, a to bi lahko storil le v vlogi odvetnika, česar pa ni izkazal niti zatrjeval. Predlog bi v skladu s četrtim odstavkom 86. člena lahko vložil tudi kot ženin zakoniti zastopnik, a le pod pogojem, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, izpolnitve tega pogoja pa iz vloženega predloga prav tako ni mogoče ugotoviti.

5. Ob upoštevanju možnosti, da je A. A. (tudi) sam stranka postopka, bi v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ZPP sicer lahko sam opravljal pravdna dejanja v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, a le, če bi imel opravljen pravniški državni izpit, vendar tega ni izkazal.

6. A. A. poleg tega zatrjuje, da mu je bila popolnoma odvzeta poslovna sposobnost. V skladu z 295. členom Družinskega zakonika se šteje, da je takšna oseba postavljena pod skrbništvo in ne more samostojno opravljati nobenih pravnih poslov, s tem pa pride tudi do izgube pravdne sposobnosti, kar mu onemogoča veljavno vložitev predloga za dopustitev revizije.

7. V predlogu tudi ni navedenih nobenih od zahtevanih elementov iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP

, kar predstavlja v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP še dodaten samostojen razlog za njegovo zavrženje.

8. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži nekvalificiran pooblaščenec ali stranka sama brez izkazane izpolnitve zgoraj navedenih pogojev, se zavrže (prvi odstavek 91. člena ZPP). To izrecno določa tudi 367.č člen ZPP, ki pravi, da sodišče vlogo zavrže, če predlogu za dopustitev revizije ali reviziji ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena tega zakona.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 15/17, z nadaljnjimi spremembami in dopolnitvami.

V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4 367b, 367b/3, 367b/4, 367b/6, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 344/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 356/2022, VSRS Sklep II DoR 425/2022, VSRS Sklep II DoR 397/2022, VSRS Sklep II DoR 459/2022, VSRS Sklep II DoR 26/2023