TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII R 1/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-30

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (delegacija) - sodnica porotnica kot stranka v postopku

Uveljavljena sodna praksa je, da zgolj okoliščina, da je stranka pri razpravljajočem sodišču imenovana za sodnika porotnika, ne pomeni ovire za odločanje sodišča v sporu te stranke. Sodnik porotnik sicer lahko pride v službene stike s sodnikom, ki sodi v zadevi, v kateri sodnik porotnik nastopa kot stranka, a to samo po sebi ne vzbuja dvoma v nepristranskost tega in drugih sodnikov istega sodišča. Drugih okoliščin, ki bi kazale na dvom v korektnost postopka in v objektivno nepristranskost sodnikov do tožnice, pa predsednica Delovnega sodišča v Kopru ne navaja.

1. Tožnica je na Delovno sodišče v Kopru, Zunanji oddelek v Novi Gorici, zoper toženko vložila tožbo za plačilo različnih terjatev iz naslova delovnega razmerja (razlika v plači, razlika v nadomestilu, odškodnina za neizkoriščen letni dopust, odškodnina za odpovedni rok, odškodnina zaradi neenake obravnave) v skupnem znesku 60.495,00 EUR s pp.

2. Predsednica Delovnega sodišča v Kopru je predlagala, da Vrhovno sodišče RS določi drugo stvarno pristojno sodišče za obravnavo zadeve, saj je tožnica sodnica porotnica tega sodišča (aktivna je sodelovala v letih 2017 - 2020), kar bi lahko zaradi narave dela sodnika porotnika (zaupanje in izmenjava strokovnih stališč v senatu) pri nasprotni stranki in v javnosti povzročilo dvom v korektnost postopka in v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje lahko sodi tudi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča, vendar mora imeti takšen dvom razumno podlago.

zgolj okoliščina, da je stranka pri razpravljajočem sodišču imenovana za sodnika porotnika, ne pomeni ovire za odločanje sodišča v sporu te stranke. Sodnik porotnik sicer lahko pride v službene stike s sodnikom, ki sodi v zadevi, v kateri sodnik porotnik nastopa kot stranka, a to samo po sebi ne vzbuja dvoma v nepristranskost tega in drugih sodnikov istega sodišča. Drugih okoliščin, ki bi kazale na dvom v korektnost postopka in v objektivno nepristranskost sodnikov do tožnice pa predsednica Delovnega sodišča v Kopru ne navaja.

6. Zato je Vrhovno sodišče predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča VIII R 3/2021 z dne 20. 4. 2021, VIII R 4/2021 z dne 11. 5. 2021 in VIII R 13/2021 z dne 15. 11. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 231/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-30

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - dodatek za stalno pripravljenost - varovanje državne meje - vojak

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo povrnitev prikrajšanja pri plači tožnika za določene mesece v letih 2019 do 2022 z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov. Toženki je naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke ter potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

‒ ali sta sodišči nižjih stopenj s presojo, da varovanje državne meje ni vojaška operacija v pravem pomenu besede, pri čemer pojma vojaška operacija v pravem pomenu besede nista obrazložili, bistveno kršili določbo 8. oziroma 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP);

‒ ali sta sodišči nižjih stopenj zmotno uporabilo materialno pravo s presojo, da varovanje državne meje ni izvzeto iz uporabe Direktive 2003/88/ES;

‒ ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta breme dokazovanja vseh okoliščin tožnikovega dela v okviru vojaške dejavnosti varovanja državne meje od 1. 8. 2019 prevalili na toženko.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Glede preostalih vprašanj ni ugotovilo utemeljenih razlogov za dopustitev revizije.

Zakon o obrambi (1994) - ZObr  - člen 97e

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 219/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-30

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - plačilo za poslovno uspešnost - nadomestilo plače - božičnica - bolniška odsotnost - diskriminacija

Revizija se dopusti glede vprašanj o morebitni diskriminaciji delavca pri izplačevanju poslovne uspešnosti zaradi njegove bolniške odsotnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je utemeljeno znižanje plačila iz naslova poslovne uspešnosti zaradi odsotnosti delavca zaradi bolezni.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za plačilo dodatka za poslovno uspešnost v skupni višini 1.570,82 EUR za leti 2020 in 2021.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

- ali je zmanjšanje deleža plačila iz naslova poslovne uspešnosti zaradi daljših odsotnosti delavca skladno z drugim odstavkom 6. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1) in 6. člena Zakon o varstvu pred diskriminacijo (ZVarD);

- ali se pod pojem plače po ZDR-1 šteje tudi osnova za nadomestilo plače iz 137. člena ZDR-1 za čas začasne zadržanosti z dela zaradi bolezni ali poškodbe;

- ali je sodišče druge stopnje pravilno štelo obdaritev delavca za praznik (božičnico) kot prejemek, ki izhaja iz prispevka delavca k poslovnim rezultatom.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 6, 137

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 220/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-30

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - dodatek za stalno pripravljenost - varovanje državne meje - vojak

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo povrnitev prikrajšanja pri plači tožnika za določene mesece v letih 2018 do 2022 (I. točka izreka) z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov. V presežku je glede prikrajšanja pri plači za določene mesece v letih 2017 do 2021 zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). Toženki je naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke ter potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja vprašanja:

‒ ali sta sodišči nižjih stopenj s presojo, da varovanje državne meje ni vojaška operacija v pravem pomenu besede, pri čemer pojma vojaška operacija v pravem pomenu besede nista obrazložili, bistveno kršili določbo 8. oziroma 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP);

‒ ali sta sodišči nižjih stopenj zmotno uporabili materialno pravo s presojo, da varovanje državne meje ni izvzeto iz uporabe Direktive 2003/88/ES;

‒ ali je pravilna uporaba materialnega prava, da naloge straže niso izključene iz uporabe Direktive 2003/88/ES;

‒ ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta breme dokazovanja vseh okoliščin tožnikovega dela v okviru vojaške dejavnosti varovanja državne meje od 1. 8. 2019 in v okviru straže prevalili na toženko.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Glede preostalih vprašanj utemeljenih razlogov za dopustitev revizije ni ugotovilo.

Zakon o obrambi (1994) - ZObr  - člen 97e

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 12/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-16

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

predlog za dopustitev revizije - varstvo blagovne znamke - omejitev pravic iz znamke - negativna ugotovitvena tožba - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je ugodilo ugotovitvenemu tožbenemu zahtevku, da uvoz, dajanje na trg, prodaja, ponujanje za prodajo in oglaševanje brandyja, ki ga je proizvedla tožnica in ki je z njenim soglasjem dan na trg Republike Slovenije ter je označen z napisom "SKËNDERBEU", "GJERGJ KASTRIOTI SKËNDERBEU" ali s slikovnim znakom, reproduciranem v izreku prvostopenjske sodbe, ne krši toženkinih znamk EU št. 014901003, 015683766, 015683744, 015683791, 015683808, 015683881, 015956634, 015978208, 015978224, 015978265, 016164808, 015201338, 017429267 in 017429325, registriranih pri Uradu EU za intelektualno lastnino, niti toženkine mednarodne znamke št. 848976, ki se nanaša na teritorij EU, registrirane pri Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog zavrnilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o industrijski lastnini (2001) - ZIL-1  - člen 48, 48/1-d

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 181, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 241/2023-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-30

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - dodatek za stalno pripravljenost - varovanje državne meje - vojak

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava pri presoji, da v okoliščinah konkretnega primera dejavnost varovanja državne meje ni izvzeta iz uporabe Direktive 2003/88/ES.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo povrniti prikrajšanje pri plači tožnika za določene mesece v letih 2017 do 2022 z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov (prvi odstavek I. točka izreka), v presežku glede posameznih višjih zneskov za mesece v letih od 2018 do 20221 pa je zahtevek zavrnilo (drugi odstavek I. točke izreka). Toženki je naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi toženke in tožnika ter potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja vprašanja:

- ali sta sodišči nižjih stopenj s presojo, da varovanje državne meje ni vojaška operacija v pravem pomenu besede, pri čemer pojma vojaška operacija v pravem pomenu besede nista obrazložili, bistveno kršili določbo 8. oziroma 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP);

- ali sta sodišči nižjih stopenj zmotno uporabilo materialno pravo s presojo, da varovanje državne meje ni izvzeto iz uporabe Direktive 2003/88/ES;

- ali je pravilna uporaba materialnega prava, da naloge straže niso izključene iz uporabe Direktive 2003/88/ES;

- ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta breme dokazovanja vseh okoliščin tožnikovega dela v okviru vojaške dejavnosti varovanja državne meje od 1. 8. 2019 in straže prevalili na toženko.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Glede preostalih vprašanj ni ugotovilo utemeljenih razlogov za dopustitev revizije.

Zakon o obrambi (1994) - ZObr  - člen 97e

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 419/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - nastanek škode - obstoj škode - povrnitev škode - stroški zdravljenja - račun - neplačilo - zmanjšanje premoženja - nastanek obveznosti - dolg - aktiva in pasiva premoženja - pravno priznana škoda

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je stališče sodišča druge stopnje, da tožnik ni oškodovan, ker stroškov zdravljenja po pozivu za plačilo računa ni plačal, materialnopravno pravilno.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je stališče sodišča druge stopnje, da tožnik ni oškodovan, ker stroškov zdravljenja po pozivu za plačilo računa ni plačal, materialnopravno pravilno.

1. Sodišče prve stopnje je ustavilo postopek v delu glede plačila 1.710,41 EUR (I. točka izreka); toženki naložilo plačilo zavarovalnine v višini 65.755,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka) in stroške postopka (III. točka izreka); višji tožbeni zahtevek (za plačilo 95,77 EUR) pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo toženkini pritožbi in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje v II. točki izreka tako, da se dosojena zavarovalnina zniža na znesek 2.197,71 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in posledično spremenilo sodbo v stroškovnem delu. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani, a nespremenjeni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

‒ Ali je pritožbeno sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko ni opravilo materialno procesnega vodstva v smislu drugega odstavka 351. člena ZPP?

‒ Ali je stališče sodišča druge stopnje, da tožnik ni oškodovan, ker stroškov zdravljenja po pozivu za plačilo računa ni plačal, materialnopravno pravilno?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 921, 948, 949

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 3/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-21

mag. Nina Betetto (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - postopek izvršbe in zavarovanja - dovoljenost revizije - začasna odredba - nedovoljena revizija

Revizija v postopkih odločanja o začasnih odredbah ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za izdajo začasne odredbe.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Postopek za izdajo začasne odredbe je postopek zavarovanja, urejen v Zakonu o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). V skladu s prvim odstavkom 10. člena ZIZ je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Zakonodajalec je s tem revizijo v izvršilnih postopkih omejil le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, revizija ni dovoljena. Če revizija ni dovoljena, pa je ni mogoče niti dopustiti.

6. Do enakega rezultata pridemo tudi ob upoštevanju prvega odstavka 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). V njem je določeno, da stranke lahko vložijo revizijo zoper sklepe, s katerimi je postopek (o glavni stvari) pravnomočno končan. To so sklepi, ki imajo dejansko naravo sodbe. Sklep o začasni odredbi ni takšen. Postopek odločanja o izdaji začasne odredbe namreč ne pomeni odločanja o glavni stvari. Gre za postopek, ki teče vzporedno z "glavnim" postopkom in v katerem neka (do)končna odločitev sploh ne more biti sprejeta. Namen in cilj tovrstnih postopkov je, stranki hitro in učinkovito zagotoviti neko nujno potrebno, a le začasno varstvo - torej varstvo, ki naj traja (največ) do končne odločitve o glavni stvari.

7. Iz navedenih razlogov je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (377. člen v zvezi s drugim odstavkom 367. člena ZPP in 15. členom ZIZ).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tako tudi VSRS II DoR 400/2018, II DoR 490/2019, II DoR 299/2023.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 533/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - nedovoljen predlog - zavrženje predloga - vloga, ki jo vloži stranka sama

Ker je dolžnik predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, njegov predlog ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

1. Dolžnik je zoper v uvodu navedeni sklep sodišča druge stopnje vložil laičen predlog za dopustitev revizije. Sodišču druge stopnje očita, da bi moralo odločati v senatu treh sodnikov in da je nekritično sledilo sodišču prve stopnje. Zatrjuje, da je bil upravičen do taksne oprostitve v celoti. Nasprotuje nastopu fikcije vročitve in pojasnjuje, da je bil odsoten iz upravičenih razlogov, zato je njegov ugovor pravočasen in utemeljen, pritožbeni razlogi pa relevantni. Sklicuje se tudi na odstop od sodne prakse. Meni, da bi dopustitev revizije v konkretni zadevi bistveno prispevala k večji pravni varnosti, enotni uporabi prava ter razvoju prava preko sodne prakse.

3. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagatelj (dolžnik) sam vlaga predlog, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 321/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 247/2021, VSRS Sklep II DoR 340/2021, VSRS Sklep II DoR 373/2021, VSRS Sklep II DoR 432/2021, VSRS Sklep II DoR 484/2021, VSRS Sklep II DoR 542/2021, VSRS Sklep II DoR 505/2021, VSRS Sklep II DoR 480/2021

VSRS Sklep II DoR 180/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 398/2022, VSRS Sklep II DoR 37/2023, VSRS Sklep II DoR 489/2022