TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 27/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - nepravilno parkiranje - izvršba za uveljavitev nedenarne terjatve - razlaga vsebine sodne poravnave - načelo stroge formalne legalitete izvršilnega postopka - zavrnitev predloga

1. Stranki postopka sta sklenili sodno poravnavo pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini, N 12/2012 z dne 20. 11. 2013. Iz 4. točke poravnave izhaja, da se solastnika nepremičnine s parc. št. 1542/3 k. o. ... zavezujeta, da na del svoje parcele, ki se nahaja južno od južne meje parcele št. 1542/2 k. o. ... oz. na del parcele, ki se nahaja ob zahodni fasadi stanovanjske hiše, stoječe na parc. št. 1542/3 k. o. ... (pod obstoječi nadstrešek), ne bosta vozila osebnih vozil, razen v primeru višje sile (toča, neurje ipd.), vendar le za čas trajanja takšnih vremenskih neprilik.

2. Okrajno sodišče je izdalo sklep o izvršbi z dne 17. 9. 2018, s katerim je dolžnikoma naložilo odstranitev osebnega vozila (štirikolesnika), ki se je nahajal na južni strani od južne meje parc. št. 1542/2 k. o., ... (oziroma stanovanjske hiše ...) in dolžnost, da prenehata z vožnjo in parkiranjem vozil na delu parcele, ki se nahaja ob zahodni fasadi stanovanjske hiše, stoječe na parc. št. 1542/3 k. o. ..., razen v primeru višje sile (toča, neurje ipd.), pri čemer naj v takšnih primerih parkiranje traja le za čas takšnih vremenskih neprilik.

3. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku ugodilo ugovoru dolžnikov zoper sklep o izvršbi z dne 17. 9. 2018 in sklep o izvršbi razveljavilo ter predlog za izvršbo zavrnilo.

4. Sodišče druge stopnje je pritožbo upnikov zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Med drugim je obrazložilo, da v izvršbi velja načelo stroge formalne legalitete in izvršilno sodišče nima pristojnosti ugotavljati namena sodne poravnave, ampak je vezano na jezikovni pomen zaveze. Potrdilo je stališče sodišča prve stopnje, da iz poravnave jasno izhaja, da je dolžnikoma prepovedana vožnja le pod obstoječi nadstrešek.

5. Zoper sodbo sodišča druge stopnje upnika vlagata predlog za dopustitev revizije in predlagata, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja: "Ali je načelo stroge formalne legalitete v izvršilnem postopku absolutne narave in velja v vsakem primeru, četudi je zapis v izvršilnem naslovu v nasprotju z voljo strank ob sklepanju sodne poravnave (ki predstavlja izvršilni naslov)?"

7. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog upnikov zavrnilo.

8. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 517/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

predlog za dopustitev revizije - pristojnost slovenskega sodišča spori iz razmerij med starši in otroki - varstvo in vzgoja otroka - začasna odredba - ugovor nepristojnosti slovenskega sodišča - izjeme - otrokovo običajno prebivališče - nujni primer - varstveni ukrep - zavrnitev predloga

1. Predlagatelj je brez privolitve nasprotne udeleženke (matere otrok in bivše izvenzakonske partnerke) mladoletna otroka iz Švice 5. 12. 2020 odpeljal v Slovenijo, kjer je sprožil (tudi) sodni postopek glede zaupanja otrok v varstvo in vzgojo, določitve stikov in preživljanja.

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da sodišče Republike Slovenije ni pristojno za odločanje v zadevi (I. točka izreka) in zavrglo predlog predlagatelja za ureditev varstva, vzgoje, preživljanja in stikov (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagatelja zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede več vprašanj, navedenih v predlogu za dopustitev revizije, v bistvenem pa sprašuje, ali gre glede na okoliščine zadeve za nujen primer, ki narekuje izdajo varstvenega ukrepa po 11. členu Konvencije o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok in ali je tak ukrep mogoče izdati v postopku za ureditev zaupanja mladoletnih otrok v varstvo, vzgojo, določitev stikov in preživljanja. Predlagatelj izpostavlja varovanje načela varstva koristi otroka.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlagateljev predlog zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Konvencija o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok (1996) - člen 5, 11

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 493/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - ničnost pravnih poslov - pomanjkanje poslovne sposobnosti - pravdna in procesna sposobnost - odvetnik kot pooblaščenec za zastopanje - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta dogovor - poravnava o ureditvi dolžniško upniškega razmerja z dne 10. 4. 2015 in izjava - predlog za ustavitev izvršilnega postopka z dne 10. 4. 2015, nični. Na podlagi dokaznega postopka je zaključilo, da tožnik v času dogovora in umika ni imel pravdne in poslovne sposobnosti.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: 1. Ali ugotovitev sodišča, da tožnik ni bil sposoben razumeti pomena in posledic sklenjene poravnave, vpliva na veljavnost poravnave, če sta poravnavo veljavno sklenili tožnikova pooblaščena odvetnica in tožena stranka? 2. Ali je poravnava nična kljub dejstvu, da je imel tožnik v postopku pogajanj in sklepanja poravnave pomoč pooblaščene odvetnice, ki se je o vseh bistvenih okoliščinah poravnave, vključno z zneskom, dogovorila s toženo stranko, tožnik pa je tako sklenjeno poravnavo nato le še podpisal pred notarjem, ki je overil njegov podpis. 3. Ali je prvostopenjsko sodišče kršilo določilo 286. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in načelo enakosti strank v postopku, ko je tožeči stranki na drugem naroku za glavno obravnavo dodelilo dodaten rok 15 dni za predložitev osebnega zdravstvenega kartona tožnika in izvedenskega mnenja invalidske komisije Zavoda za invalidsko in pokojninsko zavarovanje?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP toženkin predlog zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 41, 86

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 547/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-01

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSTVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - smrt stranke med pravdo - pravno in procesno nasledstvo - prevzem pravde - ustavitev postopka - članstvo v agrarni skupnosti - dedovanje članskih deležev - pogoji za sprejem v članstvo - dedovanje premoženjske pravice v naravi - družba civilnega prava - societas - subjektivna sprememba tožbe - pravdna sposobnost - zavrnitev predloga

1. Tekom postopka je tožnik A. A. umrl. Skladno z dednim dogovorom, sprejetim v zapuščinskem postopku Okrajnega sodišča v Kranju, opr. st. D 152/2019, med zakonitimi dediči pokojnega, je dedič premoženjskih pravic, ki jih je A. A. uveljavljal v zadevnem postopku, njegov sin B. B. Sodišču prve stopnje je slednji predlagal, da vstopi v pravdo namesto pokojnega očeta – tožnika A. A.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 22. 3 2022 sklenilo, da: a) se subjektivna sprememba tožbe ne dopusti (točka I. izreka), b) se postopek ustavi (točka II. izreka) in c) se pravdni stroški naložijo v plačilo tožniku.

3. Sodišče druge stopnje je s sklepom zavrnilo pritožbo dediča tožnika ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno sodbo vlaga B. B., dedič po pokojnem tožniku, predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali na aktivni strani z vstopom dediča v pravdo pride do subjektivne spremembe tožbe kot jo urejajo določbe Zakona o pravdnem postopku?

- Ali morebitna (ne)podedljivost pravice, ki je predmet spora, vpliva na procesno nasledstvo?

- Ali je pravica do članstva v Agrarni skupnosti premoženjska pravica in kot taka tudi podedljiva pravica?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 523/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev obstoja dedne pravice - izvenzakonska skupnost (zunajzakonska skupnost) - zakonski zadržek za obstoj zunajzakonske skupnosti - zavrnitev predloga

1. Tožnica je vložila tožbo, v kateri je navajala, da je v teku zapuščinski postopek po pokojnem A. A, ki je umrl sicer kot poročen, vendar njegova žena z njim od leta 2008 dalje ni več živela v življenjski skupnosti in zapustnik k njej v ... ni več zahajal. Tožnica trdi, da je njegova zakonska zveza obstajala le še formalno, dejansko pa ne (že od leta 2008) in ima ona dedno pravico kot njegova zunajzakonska partnerka.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, naj ugotovi, da ima tožnica dedno pravico po pokojnem A. A. Odločilo je tudi o stroških postopka.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožničino pritožbo. Potrdilo je odločitev, da je obstajal zakonski zadržek za pravno priznano zunajzakonsko zvezo med tožnico in zapustnikom. Odločitev sodišča prve stopnje, ki ni zaslišalo predlaganih prič, ki naj bi izpovedale o življenjski skupnosti med tožnico in pokojnim, je pravilna. Tudi, če bi priče, predlagane s strani tožnice, potrdile zatrjevano, sodišče ne bi moglo sprejeti drugačne odločitve.

4. Zoper to sodbo tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

1. Ali sta sodišči prve in druge stopnje pri presoji dedne pravice tožeče stranke pravilno uporabili določbo 10. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju: ZD) v povezavi s 22. členom ZD?

2. Ali dedujeta drug po drugem tudi moški in ženska, ki živita v zunajzakonski skupnosti in nista sklenila zakonske zveze, kljub temu če je zapustnik/zapustnica ob smrti še vedno poročen/a z bivšim partnerjem/partnerko v kolikor zakonska zveza dejansko preneha a do formalne razveze ni prišlo?

3. Ali je v okoliščinah obravnavanega primera pravilna materialnopravna presoja, da je prej sklenjena in obstoječa zakonska zveza, zakonska ovira za nastanek pravno priznane zunajzakonske skupnosti in s tem dedne pravice?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 10, 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 466/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-01

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - nova škoda - postavitev izvedenca - zavrnitev predloga

1. Tožnik je bil poškodovan v prometni nezgodi 7. 11. 2008, ki jo je povzročil toženkin zavarovanec. Tožniku je bila na podlagi navedenega škodnega dogodka, v postopku, ki je potekal pred Okrožnim sodiščem v Mariboru, opr. št. III P 672/2011, s sodbo z dne 13. 3. 2013 priznana odškodnina v znesku 4.801 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Dne 12. 7. 2017 je tožnik pred Okrožnim sodiščem v Celju vložil novo tožbo zoper toženko, s katero je zahteval še povračilo „novo“ nastale škode, ki naj bi mu nastala zaradi poslabšanja zdravja in naj v predhodnem postopku še ne bi bila upoštevana.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek, ker tožnik ni uspel izkazati „novo nastale škode“, ki v predhodnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Mariboru še naj ne bi bila upoštevana. Ugotovilo je, da tožnik vsa svoja negativna doživljanja pripisuje zgolj enemu dogodku, t. j. prometni nesreči iz leta 2008, v resnici pa je že leta 1985 utrpel hudo prometno nesrečo s poškodbo možganov, ravno tako je bil tudi po letu 2008 udeležen v več prometnih nesrečah, bil pa je tudi v izvršilnem in kazenskem postopku zaradi goljufije, po zaključku postopka III P 672/2011 mu je razpadla partnerska zveza, kar je vse vplivalo na pojav njegovih težav.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, naj se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali bi moralo sodišče prve stopnje v primeru, da mu izvedensko mnenje ni bilo jasno, od obeh izvedencev zahtevati dodatna pojasnila, oziroma ali bi moralo za to postaviti tretjega izvedenca, ki bi takšno vprašanje dokončno razjasnil?

- Ali lahko sodišče v nasprotju z 244. členom ZPP postavi izvedenca, ki je tožnika že pregledoval in njegovi postavitvi tožnik izrecno nasprotuje?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V konkretni zadevi zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 36/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-03-01

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev zavarovalne pogodbe - zamolčanje pomembnih dejstev ob sklenitvi pogodbe - nevarna športna dejavnost - gorsko kolesarjenje (downhill) - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se zavarovalna pogodba po polici nezgodnega zavarovanja razveljavi z dnem sklenitve pogodbe 1. 9. 2018.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: Ali je materialnopravno pravilen zaključek sodišča, da do zastaranja/prekluzije še ni prišlo (tretji odstavek 932. člena Obligacijskega zakonika - v nadaljevanju OZ)? Ali je sodišče bistveno kršilo določbe postopka, ko se je pri svoji odločitvi oprlo na nasprotujočo si izpovedbo priče A. A. in posledično zaključilo, da je toženec zavestno zamolčal, da se ukvarja z gorskim kolesarstvom, ter izpovedbo priče B. B., da zavarovalnica ne bi sklenila zavarovalne pogodbe, če bi vedela, da se toženec, četudi zgolj rekreativno, ukvarja z gorskim kolesarstvom (in ne downhillom, kot se je trdilo v tožbi), čeprav tožeča stranka v potrditev te trditve ni predložila nobenega dokaza? Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo (prvi odstavek 932. člena OZ), ko je zaključilo, da je toženec namenoma neresnično prijavil ali namenoma zamolčal kakšno okoliščino take narave, da zavarovalnica ne bi sklenila pogodbe, če bi vedela za resnično stanje stvari oziroma ali "zamolčanje" okoliščine, da se ukvarja s športom (med drugim tudi rekreativno z gorskim kolesarstvom), predstavlja podlago za razveljavitev zavarovalne pogodbe?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog toženca zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 932, 932/1, 932/3, 933

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 32/2023-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-18

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - plačilo za poslovno uspešnost - prisotnost na delu - diskriminacija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta določbi drugega in tretjega odstavka 3. člena Pravilnika o določanju dela plače za poslovno uspešnost nasprotnega udeleženca, ki kot kriterij za določitev tega dela plače določata prisotnost delavca na delu, diskriminatorni.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta določbi drugega in tretjega odstavka 3. člena Pravilnika o določanju dela plače za poslovno uspešnost nasprotnega udeleženca, ki kot kriterij za določitev tega dela plače določata prisotnost delavca na delu, diskriminatorni.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta drugi in tretji odstavek 3. člena Pravilnika o določanju dela plače za poslovno uspešnost (Pravilnik) nezakonita in nasprotnemu udeležencu naložilo, da odpravi nezakonitost. Glede prvega odstavka 3. člena Pravilnika je predlog zavrnilo. Odločilo je, da je nasprotni udeleženec dolžan povrniti predlagatelju stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi nasprotnega udeleženca zoper izpodbijani del sodbe ugodilo in ga spremenilo tako, da je predlog zavrnilo. Predlagatelju je naložilo povračilo stroškov prvostopenjskega in pritožbenega postopka nasprotnega udeleženca.

3. Predlagatelj v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanje: ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 6. člena ZDR-1 s tem, ko je zavrnilo zahtevek predlagatelja postopka o ugotovitvi nezakonitosti določb Pravilnika nasprotnega udeleženca, ki kot kriterij za plačilo poslovne uspešnosti določa efektivno prisotnost delavca na delovnem mestu. Pojasnjuje, da gre za vprašanje pravilne uporabe 6. člena ZDR-1 glede diskriminatornega določanja kriterijev za določitev višine izplačila poslovne uspešnosti ter za vprašanje pravne narave plačila za poslovno uspešnost.

5. Po prvem odstavku 367. a člena ZPP sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: - če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, ali - če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali - če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede vprašanja, kot ga je oblikovalo v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 6, 44, 126, 126/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.