VSRS Sklep II DoR 330/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-10-02

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE - VARSTVO POTROŠNIKOV

potrošniška kreditna pogodba - posojilo v tuji valuti - kredit v CHF - hipoteka - valutno tveganje - ničnost pogodbe - nepošten pogodbeni pogoj - pojasnilna dolžnost banke - načelo vestnosti in poštenja - dobra vera - slaba vera banke - znatno neravnotežje v pogodbenih pravicah in obveznostih strank - varstvo potrošnikov - razlaga ZVPot - evropsko pravo

1. Tožena banka je s tožnikom kot kreditojemalcem in tožnico kot zastaviteljico 11. 4. 2007 v obliki notarskega zapisa sklenila kreditno pogodbo, na podlagi katere je tožnik prejel stanovanjski kredit v znesku 107.000,00 CHF. Tožnika sta s tožbenim zahtevkom zahtevala ugotovitev, da sta kreditna pogodba in notarski sporazum o ustanovitvi skupne hipoteke in potrditvi kreditne pogodbe nična, da je vknjižba hipoteke neveljavna in naj se izbriše, podrejeno pa razvezo obeh navedenih pogodb in izstavitev zemljiškoknjižne listine za izbris skupne hipoteke, obakrat pa tudi plačilo 25.602,25 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku za ugotovitev ničnosti z vmesno sodbo ugodilo in ugotovilo, da sta notarski zapis in sporna kreditna pogodba nična, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Toženka predlaga dopustitev sledečih revizijskih vprašanj:

1. Ali je v primeru konkretne kreditne pogodbe v CHF, zaradi specialnejše ureditve v ZPotK, uporaba Direktive 93/13/EGS (skladno z 1(2). členom Direktive 93/13/EGS) izključena?

2. Ali je materialnopravno pravilno stališče, da je Višje sodišče v Izpodbijani sodbi Direktivi 93/13/EGS in sodbam Sodišča EU na katere se je sklicevalo v Izpodbijani sodbi, priznalo neposreden učinek?

3. Katere so konkretne informacije, ob upoštevanju (tedaj veljavnega ZPotK), ki bi jih tožena stranka morala predstaviti kreditojemalcem, da bi bila pojasnilna dolžnost ustrezno izpolnjena?

4. Ali je materialnopravno pravilno stališče Višjega sodišča v Izpodbijani sodbi, da je posledica "nepopolno" oziroma "ne dovolj kvalitetno" izpolnjene pojasnilne dolžnosti tožene stranke (tj. Banke), pri čemer se je slednja zanašala na takrat veljavno zakonodajo, enaka kot če tožena stranka (tj. Banka) pojasnilne dolžnosti sploh ne bi opravila (tj. avtomatično ugotovljena kršitev načela vestnosti in poštenja tožene stranke, v smislu 23. in 24. člena ZVPot)?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 22, 23, 24, 24/1

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah - člen 3, 3/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.