TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 445/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - vrnitev posojila - veljavnost pravnega posla - obrazloženost sodne odločbe

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnica je tožencu posodila 2.800 EUR. Toženec se je zavezal vrniti posojilo do 20. 8. 2015, a tega ni storil. Tožnica sedaj zahteva njegovo vračilo.

2. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da tožnici plača 2.800 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 8. 2015 in 1.919,74 EUR stroškov postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da mora toženec tožnici 279,99 EUR pritožbenih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je argumentacija sodišča v konkretnem primeru, torej zgolj na podlagi zaključka, da gotovina ni bila izročena, čeprav za takšen zaključek ni podane ustrezne trditvene podlage pravdnih strank, prav tako slednjemu nasprotujejo dokazi v spisu sodišča, zadostna, ali pa je podana neobrazloženost oziroma arbitrarnost sodne odločbe? 2) Ob upoštevanju ugotovljenih dejstev in zlasti dejstva, da dogovor - pravni posel z dne 26. 3. 2015 s strani podpisnice le-tega ni bil izpodbijan, kljub zatrjevanju, da je do podpisa prišlo v posledici prisile oziroma strahu tožeče stranke, ali je za sodišče zavezujoč in bi ga moralo upoštevati kot sklenjenega in realiziranega? 3) Ali je dopustno pravni posel po izteku izpodbojnega roka presojati s stališča njegove veljavnosti? 4) Ali lahko sodišče presoja zakonitost sklenjenega pravnega posla, če je potekel prekluzivni rok za vložitev tožbe za ugotovitev njegove neveljavnosti? Ali je v zvezi s tem dopustno opraviti presojo predmetno presojo na podlagi ugovora (in ne tožbe) nasprotne stranke?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 569

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 21/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-05

zavrženje pritožbe - nepodpisana pritožba

Pritožnikov podpis je obligatorna sestavina pritožbe. Če pritožba ni podpisana, je nepopolna.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom na podlagi prvega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo tožnikovo pritožbo zoper sklep z dne 10. 11. 2023. Pojasnilo je, da je pritožba nedovoljena, ker jo je tožnik vložil sam, pri čemer ni zatrjeval in tudi ne izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

2. Tožnik (v nadaljevanju pritožnik) je tudi pritožbo zoper izpodbijani sklep vložil sam.

4. Pritožnikov podpis je obligatorna sestavina pritožbe (4. točka 335. člen ZPP). Če pritožba ni podpisana, je nepopolna (tretji odstavek 343. čelna ZPP).

5. Pritožnik pritožbe ni lastnoročno podpisal.

6. V skladu s 336. členom ZPP se v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev. Na navedeno in na podpis kot obvezno sestavino pritožbe je bil pritožnik na podlagi šestega odstavka 324. člena ZPP opozorjen v pravnem pouku izpodbijanega sklepa. Vrhovno sodišče ga zato ni pozvalo k odpravi pomanjkljivosti, ampak je pritožbo na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP kot nepopolno zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 335, 335-4, 336, 343, 343/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 289/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2025-01-15

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

nedovoljen predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnik je predlog vložil sam, pri tem pa ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Dolžnik je na Vrhovno sodišče podal vlogo, ki jo je naslovil "Pritožba (v skladu s 127. členom Ustave RS) zoper sklep opr. št. I Ip 178/2024 Višjega sodišča v Celju z dne 12. 6. 2024". Z navedenim sklepom je sodišče druge stopnje zavrnilo njegovo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim je zavrglo pritožbo zoper sklep z dne 28. 2. 2024.

3. Pravni red ne predvideva rednega pravnega sredstva zoper vsebinsko odločanje pritožbenih sodišč. Zoper pravnomočne odločbe višjih sodišč so tako mogoča le izredna pravna sredstva. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka ter o njem odloča Vrhovno sodišče, je revizija. Revizijo se lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je tudi edino pravno sredstvo, ki ga lahko stranka vloži neposredno na Vrhovno sodišče.

4. Dolžnikovo vlogo je torej treba obravnavati po pravilih o revizijskem postopku kot predlog za dopustitev revizije. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Ureditev pomeni ustavnoskladno omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi.

Tudi Evropsko sodišče za človekove pravice je že presodilo, da je dopustna ureditev, po kateri lahko pravno sredstvo vloži le odvetnik.

To toliko bolj velja za revizijo, ki kot pravno sredstvo ni zagotovljeno z ustavo.

Dolžnik vlaga vlogo sam, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njegov predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tako tudi VSRS sklep II DoR 342/2022 z dne 5. 10. 2022.

Glej sklep Ustavnega sodišča RS U I 137/00 z dne 10. 7. 2003.

Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice Gillow proti Združenemu kraljestvu z dne 24. 11. 1986, A 109, str. 27.

Odločba Ustavnega sodišča RS Up-719/06-14 z dne 14. 6. 2007, str. 3.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.