VSRS Sklep I Up 128/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-31

pritožba, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit (PDI) - postulacija - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe

Stranka lahko v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. Pogoj obveznega zastopanja po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ne velja le, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tri pravna sredstva (pritožbo, revizijo in predlog za obnovo postopka), ki jih je tožnik vložil zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenija I U 314/2024-7 z dne 5. 3. 2024.

2. Zoper izpodbijani sklep je tožnik sam vložil vlogo, naslovljeno kot "pritožba, posebna pritožba, nadzorstvena pritožba, revizija, ustavna pritožba, zahtevek za kazenski pregon po uradni dolžnosti in zahteva za pravično zadoščenje". Ker s to vlogo izpodbija sklep o zavrženju pravnih sredstev, je Vrhovno sodišče štelo, da vlaga pritožbo.

4. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ne velja le, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

5. Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu pojasnilo, da je v zadevi I U 884/2020, v kateri je bil prav tako udeležen pritožnik, pri upravljavcu uradnih evidenc, Ministrstvu za pravosodje, preverilo, ali ima pritožnik opravljen pravniški državni izpit in ugotovilo, da ni evidentiran v evidenci oseb z opravljenim pravniškim državnim izpitom. Pritožnik tej ugotovitvi ne oporeka niti v obravnavani pritožbi in ne zatrjuje, da ima opravljen zahtevani izpit. Glede na navedeno ga Vrhovno sodišče ni ponovno pozivalo, naj izkaže izpolnjevanje v drugem odstavku 22. člena ZUS-1 zahtevanega pogoja. Tudi sicer je bil pritožnik z zahtevano kvalifikacijo za vložitev pritožbe in s posledicami njene neizpolnitve že seznanjen, tako v pravnem pouku izpodbijanega sklepa kot tudi v številnih sklepih Vrhovnega sodišča, na primer v sklepih v zadevah X Ips 255/2017 z dne 30. 8. 2017, I Up 204/2017 z dne 20. 9. 2017, I Up 172/2022 z dne 16. 11. 2022 in X Ips 25/2022 z dne 16. 12. 2022.

6. Ker je torej pritožbo vložila oseba, ki zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti te pravice nima, pritožba ni dovoljena (četrti odstavek 343. člena ZPP), zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo.

7. K navedenemu Vrhovno sodišče še dodaja, da sprejeta odločitev ne bi bila drugačna, če bi tožnikovo vlogo obravnavalo kot revizijo, saj tudi oziroma še zlasti za izredna pravna sredstva velja, da lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma lahko opravlja procesna dejanja sama, če ima opravljen pravniški državni izpit, česar pa, kot rečeno, niti ne zatrjuje niti ne izkaže.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 101/2015, I Up 122/2015 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.