VSRS Sklep II DoR 172/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-07-05

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev obstoja lastninske pravice - solastnina - delitev solastnine - dostop do javne ceste - ustanovitev stvarne služnosti po uradni dolžnosti - zavrnitev predloga

1. Tožnik vtožuje ugotovitev lastninske pravice na delu parcele št. 3156/53.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik lastnik dela nepremičnine s parcelno št. 3156/53, k. o. ..., ki v naravi predstavlja zemljišče ob stanovanjski hiši s hišno številko ... (ob prizidku), in zemljišče, ki se nahaja v pretežnem delu JV od tega prizidka, kar je v elaboratu za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru, ki ga je 6. 10. 2016 izdelal sodni izvedenec Matjaž Mlinar in ima oznako 0000-0621-16 ter številko rezervacije (IDPOS) ..., označeno z rezerviranimi parcelnimi številkami 3156/57, 3156/58 in 3156/59, ki je sestavni del sodbe (I. točka izreka). S sklepom je tožbo v preostalem delu zavrglo (II. točka izreka).

3. Pritožbeno sodišče je pritožbi tožnika ugodilo in se razveljavilo II. točko odločbe sodišča prve stopnje. Pritožbo toženke je v celoti zavrnilo.

4. V zvezi s sodbo in sklepom višjega sodišča toženka vlaga predlog za dopustitev revizije predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

◦ Ali sodbi sodišča prve in druge stopnje ustrezata zahtevam po obrazloženi sodni odločbi?

◦ Ali je bila toženki s sodbo sodišča druge stopnje kršena pravica do izjave (8. točka drugega odstavka 339. člena ZPP)?

◦ V kolikor se zahtevek tožnika nanaša (zgolj) na delitev solastnine, ali bi moral biti v tožbenem zahtevku zajet tudi preostali del nepremičnine, ki je predmet delitve (v konkretnem primeru nepremičnina z rezervirano parc. št. 3156/55 k.o. ...)?

◦ Ali je sodišče v primeru, da zahtevek tožnika predstavlja (zgolj) delitev solastne parcele v naravi, dolžno po uradni dolžnosti odločiti tudi o ustanovitvi stvarne služnosti, če posamezni udeleženec dela stvari, ki so mu bile dodeljene, oz. bi mu morale biti dodeljene, v kolikor bi bil zahtevek pravilno postavljen, sploh ne more ali delno ne more uporabljati brez uporabe drugega dela razdeljene stvari?

◦ Ali je pravdno sodišče, ko odloča o delitvi solastnine v pravdi, vezano na določbo 160. člena ZNP-1?

◦ Ali je sodišče pri presoji pogodbene volje strank oz. obsega pridobitve lastninske pravice na pravnoposlovni podlagi vezano na vsebino pogodbe?

◦ Ali se obseg darila, ki je realen kontrakt, presoja po stanju ob daritvi in izročitvi darila ali na dan izdaje sodbe?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 160

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.