TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 118/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - izročilna pogodba - darilna pogodba - pogodba o preužitku - oporoka - izjava volje - prenos lastninske pravice - preživljanje - oskrba - vzajemnost

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, naj ugotovi, da Izročilna pogodba z dne 6. 6. 1963 z dodatkom z dne 19. 9. 1963 v delu, ki se nanaša na zapustniku kasneje z arondacijo odvzeto premoženje, predstavlja veljavno oporoko A. A. st. (roj. ..., umrl ...), s katero je nepremičnino parc. št. 339, k. o. ... ter solastniški delež 14/24 na parc. št. 335, 336 in 337, vse k. o. ..., kar danes predstavlja parc. št. 340, 341, 342, 343, 344, 345/1, 345/2, 346/1, 346/2, 347/1, 347/2, 348, 349 in 388, vse k. o. ..., vse v deležu 3883/87712 ter parc. št. 350, 351, 352, 353/1, 353/2, 354, 355, 356, 357, 358, 359/1, 359/2, 360/1, 360/2, 361/1, 361/2, 361/3, 362/1, 362/2 in 362/3, vse k. o. ..., vse v deležu 10971/108081, kot oporočnemu dediču zapustil svojemu sinu B. B. ml. (roj. ..., umrl ...).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali je drugostopenjsko sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo, da listina: Izročilna pogodba z dne 06. 06. 1963 z Dodatkom k izročilni pogodbi z dne 19. 09. 1963, v delu, ki se nanaša na zapustniku kasneje z arondacijo odvzeto premoženje, ne predstavlja oporoke A. A. st. (roj. ..., umrl ...), s katero je to premoženje kot oporočnemu dediču zapustil svojemu sinu B. B. ml. (roj. ..., umrl ...)?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 533, 546, 564

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 83/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-14

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - preklic darilne pogodbe - huda nehvaležnost - materialno procesno vodstvo

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da je darilna pogodba, ki jo je sklenila s toženko 27. 6. 2014, razvezana ter da ji je toženka dolžna izstaviti ustrezno zemljiškoknjižno listino, na podlagi katere se bo tožnica pri nepremičnini parc. št. 540/8, k. o. ... (v naravi stanovanjska hiša) vknjižila kot lastnica do celote.

2. Sodišče prve stopnje je tožničin tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je pravilno, da Višje sodišče ni prepoznalo kršitve 285. člena ZPP glede materialnega in procesnega vodstva?

- Ali je pravilno ravnanje sodišča prve stopnje, ki ni pridobilo dodatnih pojasnil glede dejanskega stanja in pravnega razmerja, ki je bilo med strankama sporno?

- Ali je odpoved zahtevku za izpraznitev in prepustitev nepremičnine sanirala obstoj velike nehvaležnosti in kakšen je način ugotavljanja te okoliščine - konkretno ravnanje obdarjenca ali celotno razmerje?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 285, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 533, 540

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 143/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je bil v obdobju od 26. 2. 1992 do 26. 9. 2005 izbrisan iz registra stalnega prebivalstva. Na podlagi odločbe upravne enote je prejel odškodnino za škodo, povzročeno zaradi izbrisa v višini 8.150 EUR (50 EUR za vsak mesec izbrisa). Pred sodiščem uveljavlja še dodatno odškodnino za nepremoženjsko škodo zaradi pretrpljenih duševnih bolečin (revizijsko nesporno) ter premoženjsko škodo zaradi nemožnosti zaposlitve in izpada prejemkov iz socialnih transferjev v višini 37.490 EUR (revizijsko sporno).

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je zahtevek po temelju utemeljen glede nepremoženjske škode, glede premoženjske škode pa ne. Nato je izdalo dopolnilno sodbo, s katero je tožbeni zahtevek za vrnitev premoženjske škode v višini 37.490 EUR zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika zoper vmesno sodbo delno ugodilo in razveljavilo del, v katerem je sodišče prve stopnje odločilo, da je tožbeni zahtevek za plačilo premoženjske škode po temelju neutemeljen (ni ga vrnilo v ponovno sojenje, ker je sodišče izdalo dopolnilno sodbo, s katero je procesno ustrezno odločilo o premoženjski škodi). Pritožbo tožnika zoper dopolnilno sodbo je zavrnilo in jo potrdilo. Prav tako je zavrnilo pritožbo toženke zoper vmesno sodbo in jo potrdilo. Odločitev o stroških pritožbenega postopka je pridržalo za končno odločbo.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali so stališča nižjih sodišč o ustrezni vsebini trditvenega in dokaznega bremena glede trditev in izkaza premoženjske škode zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva še skladni s standardi, ki izhajajo iz pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave Republike Slovenija), ali pa sta nižji sodišči, nasprotno, s pretirano rigoroznim ovsebinjanjem trditvenega bremena napačno uporabili procesna pravila iz 7. in 212. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)? 2) Ali stališči nižjih sodišč o zavrnitvi dokaznega predloga s postavitvijo izvedenca finančne stroke, h kateremu se je predlagatelj, glede na svoje življenjske okoliščine in status izbrisane osebe, zatekel z namenom odprave svoje dokazne stiske, pomenita kršitev pravice do izjave (22. člen Ustave Republike Slovenija)?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 115/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

delegacija pristojnosti - predlog za prenos krajevne pristojnosti - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Toženkin gnev, ki zapolnjuje predlog za prenos pristojnosti, ne ustreza zakonskemu razlogu za prenos pristojnosti (67. člen ZPP). Predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

1. Tožena stranka je v pravdni zadevi Okrajnega sodišča v Ljubljani podala predlog za delegacijo na drugo stvarno pristojno sodišče. Njeno, tri gosto tipkane strani dolgo vlogo, je mogoče povzeti z besedno zvezo "nezadovoljstvo z delom sodišča". Na razpravljajočo sodnico naslavlja številne očitke, govori o zločinski državi, gnusobnih sodniškim svinjarijah, ki jih povzroča tako imenovano ljubljansko skorumpirano delovno in socialno sodišče, govori o sodniških hijenah in opisuje svoje težavno zdravstveno stanje.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Obstoj drugih tehtnih razlogov iz navedene določbe v sodni praksi največkrat napolnjujejo razlogi, zaradi katerih je okrnjen videz nepristranskosti sodišča. V sodni praksi je ravno tako ustaljeno stališče, da izločitveni razlogi glede posameznega sodnika, niso razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Enako velja glede nezadovoljstva stranke z delom sodišča. Za odpravo morebitnih napak v sojenju ter za zagotavljanje sojenja brez nepotrebnega odlašanja so strankam na voljo pravna sredstva (pritožba, revizija ter pravna sredstva po Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja).

5. Toženkin gnev, ki zapolnjuje predlog za prenos pristojnosti, ne ustreza zakonskemu razlogu za prenos pristojnosti (67. člen ZPP). Predlog je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 107/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Med pravdnima strankama poteka spor v zvezi s tožničinimi avtorskimi pravicami. Sodišče prve stopnje je zavrnilo vse tožbene zahtevke. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali materialnopravna presoja nižjih sodišč, da je tožnica vse materialne avtorske pravice, vključno s pravico do nadomestila, na njenem avtorskem delu: "Arhitekturnem in industrijskem oblikovanju standardiziranih, sistemskih, modularnih in projektiranih ter oblikovanih modularnih rešitvah za projektiranje in izdelavo pohištva, ki obsega modularne sisteme in standardizacijo pohištvene opreme v prikolicah", prenesla s pogodbo na toženo stranko in da ni upravičena do nobenega denarnega nadomestila več? 2) Kaj je pravna podlaga in kateri so kriteriji za določitev odmere primernega avtorskega honorarja ali nadomestila za arhitekturno in oblikovalsko avtorsko delo izdelano v sodobnem digitalnem mediju? 3) Ali ima stranka materialno podlago in pravico od sodišča zahtevati in sodišče pooblastilo ter dolžnost avtoritativno urediti avtorsko pogodbeno razmerje? 4) Kakšen mora biti standard obrazloženosti sodne odločbe prve in druge stopnje ob pravilni uporabi procesnega prava? 5) Ali sta odločbi prve in druge stopnje arbitrarni?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 93/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženka s tožnikom skleniti prodajno pogodbo za sporni nepremičnini in izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se zavrne tožbeni zahtevek za sklenitev prodajne pogodbe, sicer je pritožbo zavrnilo in jo potrdilo v delu, ki toženki nalaga da mora izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo, da se pri spornih nepremičninah vknjiži tožnikova lastninska pravica.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih:

- Ali je pritožbeno sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je zaključilo, da je Dogovor o reševanju stanovanjskih zadev z dne 12. 12. 2003, sklenjen med pravdnima strankama in A. A. (v nadaljevanju Dogovor) veljaven, čeprav ni bil sklenjen v obliki notarskega zapisa?

- Ali je izpodbijana sodba obremenjena z bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker se pritožbeno sodišče v njej ni opredelilo do pritožbenih navedb v zvezi s koristmi, ki naj bi jih od Dogovora imela toženka?

- Ali je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je zaključilo, da obveznost toženke, da na podlagi Dogovora tožniku izstavi zemljiškoknjižno dovolilo, ni zastarala?

- Ali je pritožbeno sodišče z izpodbijano sodbo odločilo preko meja postavljenega tožbenega zahtevka (kršitev 2. člena ZPP) oziroma ali je izpodbijana sodba obremenjena z bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker je njen izrek sam s seboj v nasprotju?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 51/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-07-17

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

zavrženje predloga za dopustitev revizije - nedovoljen predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost

Tožnikova skrbnica je predlog vložila sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (367.č člen ZPP).

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in navaja, da ima odločba sodišča druge stopnje vse znake protizakonitega, pristranskega in krivičnega kratenja vseh procesnih in ustavnih pravic. Zastopa ga skrbnica.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Tožnikova skrbnica je predlog vložila sama, pri čemer ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (367.č člen ZPP).

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 142/2024-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-08-20

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - javni sektor - solidarnostna pomoč - daljša bolezen - pravočasnost zahteve

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje zavzelo pravilno stališče o pravočasni vložitvi zahteve za plačilo solidarnostne pomoči zaradi daljše bolezni.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje zavzelo pravilno stališče o pravočasni vložitvi zahteve za plačilo solidarnostne pomoči zaradi daljše bolezni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo sklepov toženke z dne 19. 7. 2023 in 30. 8. 2023 ter izplačilo solidarnostne pomoči v višini 801,85 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 7. 2023 do plačila. Tožnici je naložilo povračilo toženkinih stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo in toženki naložilo povračilo tožničinih stroškov postopka na prvi in pritožbeni stopnji.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije navaja vprašanje:

- ali je pritožbeno sodišče kršilo materialno pravo oziroma zmotno uporabilo materialno pravo z zavzetim stališčem, da upravičenje oziroma rok delavca za vložitev zahteve za izplačilo solidarnostne pomoči traja ves čas trajanja nepretrganega bolniškega staleža in preneha po poteku 60-dnevnega roka od dne, ki upravičuje izplačilo, kar je zadnji dan zaključka nepretrganega daljšega bolniškega staleža (10. točka sodbe PdP 99/2024),

- ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno pri stališču drugostopenjskega sodišča, da je mogoče zahtevo za izplačilo solidarnostne pomoči vložiti po poteku 60-dnevnega roka od zadnjega dne, ki upravičuje izplačilo, kar je dan zaključka nepretrganega daljšega bolniškega staleža, ne glede na to, ali je vmes obstajal trenutek, ko je bil upravičenec zmožen vložiti predlog oziroma zahtevo za izplačilo solidarnostne pomoči (tretji odstavek 6. člena Aneksa h KPND),

- ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno pri stališču drugostopenjskega sodišča, da že zgolj dejstvo bolniškega staleža pomeni nezmožnost vložitve zahteve za izplačilo solidarnostne pomoči.

5. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo dopustilo glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa.

Kolektivna pogodba za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji (1991) - člen 40, 40-4

Aneks h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji (2013) - člen 6, 6/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 160/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-06-19

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

verzijski zahtevek - povrnitev vlaganj - vlaganje v tujo nepremičnino - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica od toženca terja povračilo vlaganj, ki jih je kot najemnica izvedla v poslovnem prostoru toženca kot najemodajalca, da je lahko opravljala bančno dejavnost.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice za plačilo 206.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dne vložitve tožbe dalje do plačila (I. točka izreka) ter tožnici naložilo povrnitev pravdnih stroškov toženca (II. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

"Ali je v konkretnem primeru materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da se je tožeča stranka (domnevno) konkludentno odpovedala uveljavljanju verzijskega zahtevka zoper toženo stranko zaradi povečanja vrednosti nepremičnine (48. člen SPZ), ki je bila predmet Najemne pogodbe, čeprav izrecno takšne volje ni nikoli izjavila in je bila tožeča stranka zato posledično neupravičeno obogatena?

Ali je v konkretnem primeru materialnopravno pravilno, da je sodišče v Izpodbijani sodbi tolmačilo pogodbeno voljo brez izvedbe s strani strank predlaganih dokazov, pri čemer je sodišče v Izpodbijani sodbi tolmačilo (domnevno) voljo strank na način, da je zavzelo stališče, da se je tožeča stranka domnevno konkludentno odpovedala svoji zakonski pravici iz 48. člena SPZ, čeprav je slednja to izrecno zanikala?

Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča v Izpodbijani sodbi, da je bilo v konkretnem primeru standardu obrazloženosti sodne odločbe zadoščeno, čeprav dokazna ocena sodišča ni bila vestna, skrbna, razumna, dosledna ter analitično - sintetična, saj sodišče (večine) predlaganih dokazov s strani strank sploh ni izvajalo ter so dejanske ugotovitve sodišča tako očitno napačne, da je podana kršitev prepovedi sodniške samovolje oziroma arbitrarnosti in je sodišče kršilo načelo proste presoje dokazov?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 48

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.