VSRS Sklep X DoR 80/2023-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-13

dr. Erik Kerševan (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), Peter Golob

predlog za dopustitev revizije - davek na dodano vrednost (DDV) - odbitek vstopnega DDV - poslovodenje - pravna oseba - načelo nevtralnosti DDV - dopustitev revizije

Ali se sme glede na načela učinkovitosti, supremacije in neposrednega učinka prava EU Upravno sodišče za zavrnitev pravice do odbitka vstopnega DDV sklicevati na vsebino slovenskega ZGD-1 (515. in 255. člen) in slovenskega ZDoh-2 (35. in 37. člen), po katerih funkcijo poslovodje lahko opravlja le fizična oseba in da so zato dohodki iz tega naslova lahko le dohodki iz odvisnega delovnega razmerja fizične osebe (ne pa pravne osebe)?

Ali se sme glede na načela učinkovitosti, supremacije in neposrednega učinka prava EU Upravno sodišče za zavrnitev pravice do odbitka vstopnega DDV sklicevati na vsebino slovenskega ZGD-1 (515. in 255. člen) in slovenskega ZDoh-2 (35. in 37. člen), po katerih funkcijo poslovodje lahko opravlja le fizična oseba in da so zato dohodki iz tega naslova lahko le dohodki iz odvisnega delovnega razmerja fizične osebe (ne pa pravne osebe)?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je z II. točko izpodbijane sodbe in sklepa na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 0610-1598/2019-25 z dne 7. 8. 2019, v delu, ki se je nanašal na obračun davka na dodano vrednost (v nadaljevanju DDV) od opravljenih storitev poslovodenja, ki jih je tožnica izvajala za družbo A., d. o. o. Tožnici je bilo odmerjeno plačilo DDV od osnove 916.634,28 EUR v znesku 201.659,49 EUR z obrestmi v znesku 17.657,74 EUR.

2. V razlogih navedene pravnomočne sodbe je Upravno sodišče navedlo, da je storitve poslovodenja opravljal zakoniti zastopnik družbe in ne drug zavezanec za DDV v okviru svoje obdavčljive dejavnosti, zato se tožnici ne more priznati pravice do odbitka vstopnega DDV na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o davku na dodano vrednost.

3. Tožnica je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnih pravnih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz 2. alineje drugega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa (pri čemer ga je Vrhovno sodišče zaradi večje jasnosti skrajšalo) izpolnjeni, zato je tožničinemu predlogu za dopustitev revizije v tem delu ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP). Gre namreč za vprašanje pravilne uporabe sistema DDV (predvsem z vidika zagotavljanja načela nevtralnosti DDV) pri izvajanju zakonsko nedovoljenih storitev oziroma v primeru, da storitve opravi subjekt, ki jih po nacionalni zakonodaji ne bi smel. Vrhovno sodišče navedenega vprašanja še ni obravnavalo, zato je odgovor na zastavljeno vprašanje objektivno pomemben za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava.

6. V preostalem delu Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 515, 255

Zakon o dohodnini (2006) - ZDoh-2  - člen 35, 37

Zakon o davku na dodano vrednost (2006) - ZDDV-1  - člen 63, 63/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.