TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 168/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-15

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - uveljavljanje pravic iz invalidskega zavarovanja - ugovor zastaranja - zastaranje odškodninske terjatve - začetek teka zastaralnega roka - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali začne zastaranje odškodninske terjatve Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (Zavod) za povzročeno škodo iz naslova izplačanih dajatev po 271. in 272. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-1) teči z datumom izdaje odločbe, s katero je bila zavarovancu odmerjena višina dajatve, ali z dnem, ko Zavod prejme dopis delodajalca, da je zavarovanec v skladu z odločbo premeščen na ustrezno delovno mesto.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali začne zastaranje odškodninske terjatve Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (Zavod) za povzročeno škodo iz naslova izplačanih dajatev po 271. in 272. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-1) teči z datumom izdaje odločbe, s katero je bila zavarovancu odmerjena višina dajatve, ali z dnem, ko Zavod prejme dopis delodajalca, da je zavarovanec v skladu z odločbo premeščen na ustrezno delovno mesto.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku tožnice za povračilo škode v višini izplačanih nadomestil za invalidnost zavarovancu tožnice oziroma delavcu toženke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zaradi zastaranja odškodninske terjatve zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (1999) - ZPIZ-1  - člen 271, 272

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 352

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Ips 42761/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-05

Barbara Zobec (preds.), mag. Aleksander Karakaš (poroč.), Mitja Kozamernik, dr. Primož Gorkič, Marjana Lubinič

dovoljenost zahteve za varstvo zakonitosti - zavrženje zahteve za varstvo zakonitosti

Zahtevo za varstvo zakonitosti je mogoče vložiti po izpolnjenih formalnih pogojih iz prvega odstavka 420. člena ZKP in šele potem, ko je kazenski postopek pravnomočno končan. Edina izjema je določena v četrtem odstavku 420. člena ZKP.

Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrže.

1. Okrajno sodišče v Kranju je s sklepom I K 42761/2016 z dne 19. 8. 2022 zavrnilo predlog zagovornice obdolženega A. A. za izločitev dokazov, konkretno dveh listin, ki sta v izreku sklepa podrobneje navedeni. Zagovornica se je zoper sklep pritožila, s pritožbo pa ni uspela, saj je Višje sodišče v Ljubljani s sklepom V Kp 42761/2016 z dne 13. 10. 2022, pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno.

2. Po prejemu zadnjega sklepa je zagovornica vložila zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka iz prvega odstavka 371. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ker od Vrhovnega sodišča pričakuje odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse. Predlaga odpravo sklepa Višjega sodišča v Ljubljani in ugoditev obdolženčevi pritožbi z dne 12. 9. 2022 ter, da se postopek prekine do odločitve Vrhovnega sodišča o predmetni zadevi.

3. Zahtevo za varstvo zakonitosti je mogoče vložiti po izpolnjenih formalnih pogojih iz prvega odstavka 420. člena ZKP in šele potem, ko je kazenski postopek pravnomočno končan (sklep Vrhovnega sodišča I Ips 16412/2013 z dne 20. 3. 2014). Edina izjema je določena v četrtem odstavku 420. člena ZKP, ko je zahtevo za varstvo zakonitosti mogoče vložiti že med kazenskim postopkom zoper pravnomočno odločbo o odreditvi pripora, razen ko je pripor odredilo Vrhovno sodišče (četrti odstavek 394. člena in drugi odstavek 398. člena ZKP), zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora pa le v primeru podaljšanja s sklepom senata Vrhovnega sodišča (drugi odstavek 205. člena ZKP) in v primeru podaljšanja po vložitvi obtožnice (drugi odstavek 272. člena ZKP).

4. Ker sta bili v obravnavani zadevi obe odločbi nižjih sodišč izdani v času neposredno pred glavno obravnavo, ko torej kazenski postopek še ni pravnomočno končan, in ker po predmetu nista v zvezi z navedeno izjemo, je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je zahteva za varstvo zakonitosti sicer podana zoper tako imenovano drugo odločbo, vendar še preden je zahtevo mogoče vložiti. Glede na to zahteve za varstvo zakonitosti ni pošiljalo nasprotni stranki, temveč jo je zaradi neizpolnjenih pogojev po prvem odstavku 423. člena ZKP zavrglo.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 420, 420/1, 420/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Upr 3/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-25

Peter Golob (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), dr. Erik Kerševan

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - delegacija pristojnosti - zavrženje predloga - pravnomočno končan postopek

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je bil navedeni upravni spor z izdajo sodbe, še pred odstopom vloge Vrhovnemu sodišču kot pristojnemu sodišču za odločanje o predlogu za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, že pravnomočno končan. Zato tožnik nima več pravnega interesa za delegacijo pristojnosti Upravnega sodišča, saj je ta mogoča le do odločitve sodišča v zadevi.

1. Tožnik je v upravnem sporu, ki se je pred Upravnim sodiščem vodil pod opr. št. I U 1610/2019, v vlogi z dne 8. 9. 2022 in dopolnitvi vloge z dne 9. 10. 2022 podal predlog za delegacijo pristojnosti Upravnega sodišča z obrazložitvijo, da na Upravnem sodišču v Ljubljani zavlačujejo postopek, obstoji pa tudi dvom v kredibilnost senata, saj je v postopku prišlo do več nepravilnosti v zvezi z izločitvijo sodnika poročevalca in zamenjavo člana senata.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je bil zgoraj navedeni upravni spor z izdajo sodbe I U 1610/2019-137 z dne 26. 8. 2022, še pred odstopom vloge z dne 8. 9. 2022 in dopolnitvijo vloge z dne 9. 10. 2022 Vrhovnemu sodišču kot pristojnemu sodišču za odločanje o predlogu za delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), že pravnomočno končan.

Zato tožnik nima več pravnega interesa za delegacijo pristojnosti Upravnega sodišča, saj je ta mogoča le do odločitve sodišča v zadevi.

4. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog zaradi pomanjkanja pravnega interesa kot nujne predpostavke za njegovo dovoljenost zavrglo.

Na to je tožnika posebej opozorila že predsednica Upravnega sodišča v dopisu z dne 3. 10. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 71/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zadržanje na zdravljenju v oddelku pod posebnim nadzorom brez privolitve - podaljšanje ukrepa - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotnemu udeležencu A. A., rojenemu ... 1995, podaljša zadržanje v oddelku pod posebnim nadzorom UKC Maribor, na Oddelku za psihiatrijo, Enoti za forenzično psihiatrijo, Ob železnici 30, Mariboru, za čas osmih tednov, to je do 4. 4. 2023. Predlog nasprotnega udeleženca za predčasni odpust pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Nasprotni udeleženec se v predlogu za dopustitev revizije upira podaljšanju zadržanja v oddelku pod posebnim nadzorom na podlagi prvega odstavka 70. člena Zakona o duševnem zdravju (ZDZdr). Zatrjuje kršitve prvega odstavka 2. člena, 7. člena in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 23. in 25. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali lahko sodišče v odsotnosti predloga (v primeru odločanja o podaljšanju zadržanja v oddelku pod posebnim nadzorom) samo nadomesti/dopolni predlog predlagatelja po trajanju ukrepa; (2) ali se je izvedenec v postopku (podaljšanja zadržanja pacienta v oddelku pod posebnim nadzorom, enota za forenzično psihiatrijo) dolžan opredeliti do vpliva uvedenih terapij in načina zdravljenja na pacienta.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog nasprotnega udeleženca zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 70, 70/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 520/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izguba zavarovalnih pravic - alkoholiziranost voznika motornega vozila - pritožbena obravnava - zaslišanje izvedenca - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo presodilo, da tožnica ni izgubila zavarovalnih pravic po sklenjeni zavarovani polici št. 607-7799486 za škodo, ki jo je utrpela v prometni nesreči 29. 3. 2016 kot voznica osebnega avtomobila, in je upravičena do odškodnine po navedeni zavarovalni polici (I. točka izreka). Odločitev o stroških postopka je pridržalo za končno odločbo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožničin tožbeni zahtevek za plačilo 82.605,58 EUR z obrestmi v celoti zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije vztraja, da v času prometne nesreče v krvi ni imela koncentracije alkohola nad dovoljeno mejo. Sodišču druge stopnje očita, da ni izvedlo dokaza z izvedenko. Meni, da bi moralo sodišče druge stopnje na pritožbeni obravnavi poleg nje (tožnice) zaslišati tudi izvedenko. Sklicuje se še na zadevo VSL I Cp 1949/2019. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče pri izvedbi pritožbene obravnave ravnalo pravilno, da je izvedlo dokazni postopek izključno z zaslišanjem stranke, ne pa tudi izvedenke.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 449/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posredovanje pri prodaji nepremičnine - plačilo provizije za posredovanje - sklenitev prodajne pogodbe - predpogodba - glavna pogodba - ara - varščina - spremenjene okoliščine - pravica stranke do izjave - zavrnitev predloga

1. Tožnica (posrednik) s tožbo od sodišča zahteva, naj toženki (naročitelju) naloži, da ji je na podlagi njune pogodbe o posredovanju pri prodaji toženkinih nepremičnin dolžna plačati 6.734,40 EUR provizije z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 22. 11. 2017 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju tožbenemu zahtevku v celoti ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Po izdaji sodbe sodišča druge stopnje je toženka umrla. Zoper sodbo sodišča druge stopnje po pooblaščencu vlaga predlog za dopustitev revizije toženkina zakonita dedinja (hči) A. A. Prilaga izpisek iz matičnega registra o smrti, izpisek iz rojstne matične knjige ter smrtovnico. Predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali je pravilna odločitev sodišča, da je s sklenitvijo Dogovora prišlo do sklenitve glavne prodajne pogodbe za nepremičnino in je s tem nastala zakonska obveznost plačila provizije za nepremičninsko posredovanje tožnici in sodišče ni presojalo Dogovora v luči določb, ki urejajo sklenitev predpogodbe in obstoja spremenjenih okoliščin in je zato sodišče ravnalo arbitrarno in kršilo toženkino pravico iz 22. člena Ustave in napačno uporabilo materialno pravo?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženkina dedinja ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 15, 33, 59, 59/2, 64, 65, 435, 837, 847

Zakon o nepremičninskem posredovanju (2003) - ZNPosr  - člen 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 233/2022-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

Predlog se zavrže, ker tožnik ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek za odpravo odločb Centra za socialno delo Ljubljana z dne 7. 10. 2021 in tožene stranke z dne 9. 2. 2022 ter od 1. 10. 2021 do 30. 9. 2022 priznanje višjega varstvenega dodatka od že priznanega v znesku 102,66 EUR. Odločilo je še, da tožnik sam nosi svoje stroške postopka.

2. Tožnikovo pritožbo zoper navedeno sodbo je sodišče druge stopnje zavrnilo.

3. Tožnik je dne 21. 12. 2022 sam vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem izraža nestrinjanje z odločitvijo sodišč druge in prve stopnje.

5. Tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; v nadaljevanju ZPP) določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma lahko stranka v teh postopkih sama opravlja pravdna dejanja, vendar le pod pogojem, da ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Po 367.č členu ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo (predlog za dopustitev revizije oziroma revizijo) zavrže. Ker tožnik ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, je vrhovno sodišče njegov predlog na podlagi 367.č člena ZPP zavrglo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367.č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 1/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-21

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča

Pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Mariboru zoper toženo stranko vložila tožbo za izplačilo premalo izplačane plače v višini 2.341,27 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Predsednica Delovnega sodišča v Mariboru je predlagala, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje. Delovno sodišče v Mariboru ima s toženo stranko sklenjeno pogodbo o opravljanju storitev fizičnega varovanja v poslovnih prostorih tega sodišča, zaradi česar bi bil lahko okrnjen videz njegove nepristranskosti.

2. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot tožena stranka, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

4. Vrhovno sodišče je predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 504/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - medicinska napaka (zdravniška napaka) - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine - opustitev izvedbe dokaza - vzročna zveza - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožnici plačati znesek 27.186,49 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 1. 2018 dalje do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, toženkini pritožbi pa delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek 27.186,49 EUR nadomestilo s pravilnim zneskom 24.186,49 EUR. V ostalem delu je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnica se v predlogu za dopustitev revizije zavzema za zvišanje odškodnine za nepremoženjsko škodo. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka - kršitev pravice do izjavljanja, ko ni izvedlo dokaza z zaslišanjem zdravnika, ki bi bil dejansko pripravljen izvesti redko operacijo, ki se ne izvaja zelo pogosto in je ne izvajajo vsi ortopedi in ki je izrecno izpostavil tveganost posega ravno zaradi že trajno poškodovanega peronealnega živca, ki je posledica nedopustnega ravnanja zavarovanca toženke, čeprav sta izvedenca v postopku povedala, da je tveganje sprejemljivo oziroma da obstaja vprašanje, kdo bo takšno tveganje prevzel; tožnica pa se zaradi takšnega opozorila zdravnika zaradi škode, ki jo je utrpela v posledici nedopustnih operacij s strani zavarovanca toženke, ni odločila za novo operacijo; in (2) ali je zaradi odgovornosti zavarovanca toženke za nedopustni operaciji tožnice dne 13. 11. 2015 (pravna podlaga je nesporna) podana pravna vzročnost med škodo, ki jo trpi tožnica zaradi stanja kolena, ker se zaradi nedopustnega ravnanja 13. 11. 2015 ne upa podvreči tvegani operaciji kolena.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 481/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-02-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - SOCIALNO VARSTVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo domske oskrbe - stroški mesečne nege in oskrbe - doplačilo - zavezanec - aktivna legitimacija - obrazloženost odločbe sodišča druge stopnje - trditvena podlaga - pravna podlaga tožbenega zahtevka - zavrnitev predloga

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj toženki naloži, da ji je za domsko oskrbo svojega očeta v obdobju od 1. 4. 2018 do 30. 9. 2018 dolžna (do)plačati 2.575,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 1. 2019 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo ter odločilo o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Toženka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali sta v okoliščinah konkretnega primera sodišči prve in druge stopnje pravilno odločili o ugovoru aktivne legitimacije tožeče stranke do toženke?

- Ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna in obrazložena odločitev sodišč druge in prve stopnje glede obstoja potrebne trditvene podlage tožeče stranke?

- Ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna odločitev sodišč druge in prve stopnje glede pravne podlage zahtevka – vprašanje verzije?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 7/1, 212, 339, 339/2, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 3, 15

Zakon o socialnem varstvu (1992) - ZSV  - člen 92, 92/1, 100, 100/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.