VSRS Sklep X DoR 271/2022-24, enako tudi VSRS Sklep X DoR 343/2022-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-06

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STATUSNO PRAVO - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - izbris družbe iz sodnega registra - pripojitev - prekinitev in nadaljevanje postopka - novo pooblastilo

Ker je bila tožnica dne 30. 6. 2023 izbrisana iz sodnega registra zaradi pripojitve k prevzemni družbi A., d. o. o., je bil postopek v tej zadevi je  po samem zakonu prekinjen z dnem izbrisa tožnice. Postopek, ki je bil prekinjen zaradi prenehanja pravne osebe, se nadaljuje, ko ga pravni nasledniki pravne osebe prevzamejo ali ko jih sodnik povabi, naj to storijo. Zato je Vrhovno sodišče pravno naslednico tožnice pozvalo, naj postopek prevzame, in hkrati sklenilo tudi, da se postopek nadaljuje.

Ker je pooblastilo izbrisane tožnice prenehalo, je Vrhovno sodišče s tem sklepom univerzalni pravni naslednici izbrisane tožnice naložilo, naj predloži novo pooblastilo pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit ali dokaz, da ima njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

I. Ugotovi se, da je postopek v tem upravnem sporu prekinjen od dne 30. 6. 2023 dalje.

II. Univerzalno pravno naslednico tožnice, družbo A., d. o. o., se poziva, da prevzame postopek v tem upravnem sporu.

III. Postopek v tem upravnem sporu se nadaljuje z dnem 30. 8. 2023.

IV. Tožnica A., d. o. o., mora za vložitev predloga za dopustitev revizije v roku 8 dni predložiti novo pooblastilo ali predložiti dokaz, da ima njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

A.1. Tožnica je v tem upravnem sporu vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije I U 1680/2021-27 z dne 5. 4. 2022. Med postopkom je Vrhovno sodišče po uradni dolžnosti vpogledalo v spletno evidenco AJPES in pri tem ugotovilo, da je bila tožnica dne 30. 6. 2023 izbrisana iz sodnega registra zaradi pripojitve k prevzemni družbi A., d. o. o.

2. Postopek v tej zadevi je bil zato na podlagi 3. točke prvega odstavka 205. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)

v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) po samem zakonu prekinjen z dnem izbrisa tožnice. Družba A., d. o. o., je univerzalna pravna naslednica izbrisane tožnice (šesti odstavek 580. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) v zvezi z drugim odstavkom 618. člena ZGD-1).

3. Po prvem odstavku 208. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 se postopek, ki je bil prekinjen zaradi prenehanja pravne osebe, nadaljuje, ko ga pravni nasledniki pravne osebe prevzamejo ali ko jih sodnik povabi, naj to storijo. Zato je Vrhovno sodišče pravno naslednico tožnice pozvalo, naj postopek prevzame, in hkrati sklenilo tudi, da se postopek nadaljuje.

4. S prenehanjem pravne osebe pooblastilo pooblaščenca ugasne

(prvi odstavek 101. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

5. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko stranka v postopku s pritožbo in z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja dejanja v postopku samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. To velja tudi za predlog za dopustitev revizije. V skladu z navedeno določbo ZUS-1 in ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča pogoj obveznega zastopanja po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ne velja le, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

6. Ker je pooblastilo izbrisane tožnice prenehalo, je Vrhovno sodišče s tem sklepom univerzalni pravni naslednici izbrisane tožnice naložilo, naj predloži novo pooblastilo pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit (drugi odstavek 98. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1) ali dokaz, da ima njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

7. Če v danem roku tega ne bo storila, bo Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (četrti odstavek 98. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Pravne osebe ne prenehajo le z ukinitvijo (likvidacija in stečaj), temveč tudi na podlagi statusnega preoblikovanja. S pojmom statusnega preoblikovanja se v teoriji prava označuje tiste korporacijske pravne aktivnosti, ki povzročijo spremembo pravnoorganizacijske oblike, združitev (spojitev, pripojitev), delitev, prenos premoženja. Materialno pravo pri statusnih preoblikovanjih pa določa način univerzalnega nasledstva (Tako V. Rijavec v: Pravdni postopek zakon s komentarjem, 2. knjiga, L. Ude in sod., GV Založba, Ljubljana 2006, str. 293-294).

Tako V. Rijavec v: Pravdni postopek zakon s komentarjem, 2. knjiga, L. Ude in sod., GV Založba, Ljubljana 2006, str. 293.

Npr. zadeve Vrhovnega sodišča I Up 38/2009, I Up 575/2011, I Up 316/2014, I Up 57/2015, I Up 101/2015, I Up 122/2015 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 98, 98/2, 101, 205, 205/1, 205/1-3, 208, 208/1

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 22, 22/1, 22/2

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 580, 580/6, 618, 618/2

Opr. št: VSRS Sklep X DoR 343/2022-7, z dne 06.10.2023, ECLI:SI:VSRS:2023:X.DOR.343.2022.7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Dor 6/2009, enako tudi VS RS II DoR 303/2012