TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 404/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

laična revizija - zavrženje predloga - nedovoljen predlog

1. Dolžnica je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje vložila vlogo, ki jo je laično poimenovala "Revizija zoper VS I Ip 730/2023", potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu pa ni priložila.

3. Izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka in o njem odloča Vrhovno sodišče, je (res) revizija, vendar se revizija lahko vloži, če je bila prej dopuščena. Zakonsko predvidena vloga zoper pravnomočno odločbo pritožbenega sodišča je tako predlog za dopustitev revizije. To je edino pravno sredstvo, ki se vloži neposredno na Vrhovno sodišče, kamor je predlagateljica svojo vlogo tudi poslala.

Upoštevaje navedeno, je Vrhovno sodišče dolžničino vlogo, ker jo je ta vložila na Vrhovno sodišče in njena "Revizija" tudi ni bila prej dopuščena, obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije (in ne kot revizijo).

4. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Predlagateljica vlaga vlogo sama, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Njen predlog zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

V drugem odstavku 367.b člena ZPP je določeno, da se predlog za dopustitev revizije vloži pri vrhovnem sodišču.

Ob tem Vrhovno sodišče dodaja, da bi bila dolžničina vloga zavržena (kot prepozna in nedovoljena) tudi v primeru, če bi jo Vrhovno sodišče odstopilo prvostopenjskemu sodišču, da jo obravnava kot revizijo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 429/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - ničnost oporoke - razveljavitev oporoke - lastnoročna oporoka - pravna narava listine

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnica je v pravdnem postopku zahtevala ugotovitev ničnosti oz. podredno razveljavitev listine imenovane Darilna oporoka ter ugotovitev, da oljčni nasad spada v zapuščino. Glede slednjega je sodišče prve stopnje tožbo v tem delu zavrglo, primarni in podrejeni tožbeni zahtevek pa je zavrnilo. Sodišče druge stopnje je nato potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in pritožbo zavrnilo.

2. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije zastavlja tri vprašanja:

◦ Ali razglasitev oporoke v zapuščinskem postopku pomeni odločitev sodišča, da je določena listina oporoka in njeno izpodbijanje v smeri pravnih vprašanj ni več možno?

◦ Ali ob prepletanju pravnih in dejanskih vprašanj v zvezi z obstojem in veljavnostjo oporoke, ki se uveljavljajo v eni pravdi, pravdno sodišče lahko odloča le o dejanskih vprašanjih?

◦ Ali "Darilna oporoka" z dne 15. 6. 2018 izpolnjuje pogoje za veljavnost oporoke?

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 62, 63

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 449/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Vladimir Horvat (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - neplačana taksa - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Tožnik s tožbo od sodišča zahteva, naj toženki naloži, da mu je dolžna plačati 3.800,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče prve stopnje je tožnikov tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

6. Po določbah prvega in drugega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

7. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče tožnika s plačilnim nalogom II DoR 449/2023 z dne 9. 11. 2023 pozvalo, naj v petnajstih dneh plača sodno takso v višini 75,00 EUR. Plačilni nalog je bil tožnikovemu pooblaščencu vročen 16. 11. 2023 in je vseboval opozorilo na posledice neplačila sodne takse iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Petnajstdnevni rok za plačilo sodne takse se je iztekel 1. 12. 2023. Tožnik sodne takse do tega dne ni plačal, prav tako pa ni zaprosil za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo. Vrhovno sodišče je tožnika z dopisom II DoR 449/2023 z dne 6. 12. 2023 seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni plačana in mu dalo možnost, da se v roku osmih dni o tem dejstvu izjavi, hkrati pa ga je opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Na navedeni dopis, ki je bil njegovemu pooblaščencu vročen 12. 12. 2013, tožnik ni odgovoril.

8. Ker torej tožnik sodne takse ni plačal in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse, je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP: to pomeni, da se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 520/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - odškodnina zaradi smrti bližnjega - denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo - denarna odškodnina za škodo posrednih oškodovancev - razmerje med staršema in otrokom - razmerje med starim staršem in vnukom - ožji družinski člani - primerljivost - čustvena navezanost

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik od toženke zahteva plačilo odškodnine na podlagi določila 180. člena Obligacijskega zakonika, in sicer za škodo nastalo kot posledico smrti dedka, ki je umrl v prometni nesreči, ker ga je do smrti povozil zavarovanec toženke.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožniku plača 10.400 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 10. 2017 dalje, v presežku za znesek 2.251,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 10. 2017 dalje pa tožbeni zahtevek zavrnilo in odmerilo pravdne stroške.

3. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

"Ali je odločitev sodišča druge stopnje glede prisojene odškodnine vnuku kot posrednemu oškodovancu v konkretnem pravilu materialnopravno pravilna?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 180

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 247/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-01-25

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zavrnitev predloga - grajanje procesnih kršitev

Dejstvo, da sodnica ni preložila naroka za glavno obravnavo in toženca ni zaslišala v ponovljenem postopku, ne pomeni tehtnega razloga za prenos pristojnosti. Tudi če bi sodišče pri postopanju kršilo procesna pravila, to po ustaljeni sodni praksi namreč ni razlog za delegacijo pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kamniku je v teku pravdna zadeva P 60/2023. Toženec je z vlogo predlagal prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da je tožnik zoper njega vložil več tožb. Meni, da je Kamnik dovolj majhen, da so možni različni vplivi, ki mu dajejo občutek, da na sodišču v Kamniku prihaja do kršitev njegovih ustavnih pravic. Dodatno navaja, da sodnica Helena Mejač ni preložila obravnave, ker opravičilo ni bilo na pravilnem formularju. Prav tako ga sodnica tudi v ponovljenem postopku ni želela zaslišati. Zaradi navedenega in zaradi njegovih neuspehov pri tem sodišču, prav tako pa tudi zaradi vlaganja zasebnih tožb in blatenja preko medijev s strani tožnika, se mu je pojavil dvom v nepristranskost sodišča. Ker je sodnica Helena Mejač edina pravdna sodnica, predlaga, da Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Dejstvo, da sodnica ni preložila naroka za glavno obravnavo in toženca ni zaslišala v ponovljenem postopku, ne pomeni tehtnega razloga za prenos pristojnosti. Tudi če bi sodišče pri postopanju kršilo procesna pravila, to po ustaljeni sodni praksi namreč ni razlog za delegacijo pristojnosti. Prav tako zatrjevane okoliščine, da je tožnik vložil več tožb in da toženca blati preko medijev, ne utemeljujejo predloga za prenos pristojnosti. Nenazadnje videz nepristranskosti tudi ni okrnjen zaradi (pavšalne) navedbe, da toženec v postopkih ne uspe oziroma vedno izgubi.

5. Vrhovno sodišče je zato zavrnilo toženčev predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 363/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - shranjevalna pogodba - sodba presenečenja - razpravno načelo

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnica zahteva vračilo denarja, ki ga je shranila pri toženki v njeni odvetniški pisarni v sefu. Toženka ji denarja po več pozivih ni vrnila.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 30.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 7. 2019 in plačilo pravdnih stroškov v višini 2.515,73 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da mora toženka tožnici plačati 549 EUR pritožbenih stroškov.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je materialno in procesno pravilno odločanje sodišča prve stopnje na drugačni pravni podlagi, izrečeni na predobravnavnem naroku in prvem naroku za glavno obravnavo, v sodbi pa uporabi drugačno pravno normo ter s tem dejanjem povzroči sodbo presenečenja, ne glede na profesionalno skrbnost toženke, ki je odvetnica? 2) Ali je pritožbeno sodišče kršilo drugi odstavek 7. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) s tem, da ni dopustilo pritožbene navedbe, katere toženka brez svoje krivde ni mogla navesti na prvem naroku, saj je bila predvidena uporaba drugačne pravne norme in jih je sodišče prve stopnje v skladu s to na glavni obravnavi označilo kot nepotrebne in ali so s tem kršena bistvena pravila postopka? 3) Ali sme sodišče toženki brez v tožbenem zahtevku izkazani pasivni legitimaciji pripisati obstoj shranjevalne pogodbe brez dokazno podprtih konkludentnih ravnanj toženke kot odvetnice in listinsko izkazanega obstoja shranjevalne pogodbe med toženko kot odvetnico in tožnico?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 285, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 729

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 478/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodnina za premoženjsko škodo - zastaranje odškodninskega zahtevka - odškodnina za nepremoženjsko škodo - protipravnost ravnanja - izvršba na podlagi izvršilnega naslova - tek izvršilnega postopka - zavrnitev dokaznega predloga z zaslišanjem prič - obrazložitev zavrnitve dokaznega predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik je zoper toženca naperil odškodninski zahtevek. Zatrjeval je, da mu je toženec povzročil škodo, saj je brez njegove vednosti na njegovem plovilu opravil določene posege, s katerimi se ni strinjal, nato pa mu izstavil še račun in plovilo zadržal v posesti ter sprožil izvršilni postopek, v katerem je prišlo do prodaje plovila na javni dražbi.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v višini 19.900 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sodbe dalje.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- "Ali je sodišče dolžno glede na vsak konkretni primer napolniti pravni standard protipravnost škodljivega ravnanja?

- Ali je v okviru obstoja protipravnosti potrebno ugotoviti tudi ali je bil pravni posel sklenjen v skladu s pravom?

- Ali je odsotnost soglasja volj mogoče šteti kot protipravnost?

- Je sodišče v konkretnem primeru v zadostni meri obrazložilo zavrnitev dokaznih predlogov, ali je v obravnavanem primeru ravnalo v nasprotju s 14. točko drugega odstavka 339. člena ZPP, ki govori o tem, da gre za bistveno kršitev postopkovnih določb, v kolikor sodba ne vsebuje razlogov glede odločilnih dejstev?"

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 287, 287/2, 339, 339/2, 339/2-8, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 421/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-07

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - posojilna pogodba - poroštvo - odstop terjatve (cesija) - ugotovitev ničnosti pogodbe - navidezna pogodba (simulirana pogodba) - zavrnitev dokaznih predlogov - obrazloženost sodne odločbe

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik je s tožbo zahteval ugotovitev, da so posojilne pogodbe, ki so jo v obliki neposredno izvršljivega notarskega zapisa sklenile pravdne stranke, aneksa št. 1 k posojilni pogodbi ter poroštvene pogodbe, ki so jo prav tako v obliki neposredno izvršljivega notarskega zapisa sklenile pravdne stranke ter družba A., d. o. o. in pogodbe o odstopu terjatve sklenjene v obliki notarskega zapisa med drugo in prvo toženo stranko, navidezne in nimajo učinka med pogodbenimi strankami, podredno pa, da so vse navedene pogodbe nične. Sodišče prve stopnje je primarni in podredni tožbeni zahtevek zavrnilo, drugostopenjsko sodišče pa je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča.

2. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: "Ali sodišče ni absolutno bistveno kršilo postopek po 14. točki 339. člena ZPP, ko je zavrnilo izvedbo dokazov glede:

- poizvedb stanja na bančnem računu obeh tožencev in glede pridobitve njunih dohodninskih odločb za obdobje od 2011 dalje

- pridobitev vpisnika SV, ki se nanaša na toženi stranki za obdobje od 2011 ter dopridobitev podatkov na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije o izvršilnih postopkih, ki sta jih od leta 2011 dalje vodila toženca zoper različne dolžnike

- vpogled v tožnikov telefon na obravnavi (kopije besedil SMS sporočil)

- fotografija hiše z dne 10. 10. 2022 (prometni znak) in dne 3. 9. 2008

- pridobitev informacije o postopku ugrabitvi drugega toženca oz. zapisnika od Policijske postaje ..., it. Zapisnika ...

- predložitev zapisnika o zaslišanju priče B. B., oz. podredno, da ga sodišče pridobi samo, po uradni dolžnosti

in ima zato sodba pomanjkljivosti, zaradi kateri se ne more preizkusiti, ker v njej niso navedeni razlogi o odločilnih dejstvih, ki bi lahko pripeljala do drugačne razsodbe".

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 287, 287/2, 339, 339/2, 339/2-8, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 50, 86, 417, 569, 1012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 408/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-02-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - skupno premoženje zakoncev - nastanek skupnega premoženja - prenehanje življenjske in ekonomske skupnosti - obstoj ekonomske skupnosti - obstoj življenjske skupnosti - obseg zapuščine - napotitev na pravdo

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik s tožbo od sodišča zahteva, naj ugotovi, da v skupno premoženje zapustnika A. A. in prve toženke sodita parcela št. 000 k. o. ... in 50-odstotni poslovni delež družbe A., d. o. o., da sta njuna deleža na skupnem premoženju polovična ter da 25-odstotni delež zapustnika na poslovnem deležu in njegov polovični solastniški delež na omenjeni nepremičnini sodita v zapuščino.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju tožnikov tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali za presojo obstoja oziroma prenehanja življenjske skupnosti med zakoncema veljajo enaki kriteriji, kot veljajo za ugotavljanje obstoja zunajzakonske skupnosti med osebama, ki nista sklenili zakonske zveze?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 212

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 51, 51/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.