VSRS Sklep X DoR 143/2023-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-27

UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) Sodba III U 192/2019-25

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za dopustitev revizije - materialno procesno vodstvo v upravnem sporu - sodba presenečenja - sporna dejstva - nesporna dejstva - ugoditev predlogu

Ali je Upravno sodišče s tem, ko tožeče stranke na glavni obravnavi ni opozorilo, da tožničino trditev o fizičnem prejemu e-pošte (šele) dne 27. 2. 2019 šteje za sporno in za nedokazano, kršilo določbo 285. člena ZPP in tožničino ustavno pravico iz 22. člena Ustave?

Ali je Upravno sodišče s tem, ko tožeče stranke na glavni obravnavi ni opozorilo, da tožničino trditev o fizičnem prejemu e-pošte (šele) dne 27. 2. 2019 šteje za sporno in za nedokazano, kršilo določbo 285. člena ZPP in tožničino ustavno pravico iz 22. člena Ustave?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo zoper sklep Ministrstva za okolje in prostor, št. 35105-102/2018/21 z dne 12. 6. 2019, s katerim je bil kot prepozen zavržen tožničin predlog za obnovo postopka izdaje gradbenega dovoljenja, končanega z odločbo, št. 35105-102/2018/10 z dne 8. 10. 2018. Navedeno gradbeno dovoljenje je ministrstvo izdalo družbi A., d. d. za gradnjo objekta RO-RO veza v Bazenu III-1.faza na tam navedenih zemljiščih.

2. V obrazložitvi izpodbijane sodbe je Upravno sodišče navedlo, da je v obravnavni zadevi sporna pravočasnost predloga za obnovo postopka. Pojasnilo je, da je dokazno breme o pravočasnosti predloga za obnovo postopka na strani predlagatelja. Tožnica pa svoje trditve, da je za gradbeno dovoljenje ni izvedela na dan, ko je prejela elektronsko pošto, ampak dan kasneje, ko jo je pri njej zaposlena delavka odprla in posredovala pristojni osebi, ni z ničemer dokazovala. Te njene navedbe tako pomenijo le golo trditev, ki ne more biti podlaga za sklep, da je predlog vložila v zakonskem roku.

3. Tožeča stranka je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367.b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni. V predlogu izpostavljeno vprašanje se nanaša na uporabo pravil ZPP v upravnem sporu.

Gre za vprašanje v kakšni meri je treba tudi v upravnem sporu uporabiti materialno procesno vodstvo (285. člen ZPP) v izogib sodbam presenečenja in v zvezi s tem za vprašanje, kako daleč mora v upravnem sporu svoje naziranje o obstoju spornih dejstev razkriti sodnik, še posebej, če bi stranka lahko določeno dejstvo štela za nesporno. Odgovor nanj je pomemben za razvoj prava preko sodne prakse ter zagotovitev pravne varnosti. Zastavljeno vprašanje po svojem pomenu tudi presega okvir konkretne zadeve, saj se lahko pojavi tudi v drugih sporih in je pomembno z vidika uresničevanja pravice do izjave in poštenega postopka v upravnem sporu (22. člen Ustave). Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 se za vprašanja postopka, ki niso urejena v ZUS-1, uporabljajo določbe ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 285, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.