TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 469/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - negatorna tožba - vznemirjanje lastninske pravice - prepoved bodočega vznemirjanja - oglasni pano - obrazloženost odločbe - zavrnitev predloga

1. Tožena stranka oglašuje reklamne panoje in za to zaračunava strankam, in sicer na zemljiščih v lasti tožeče stranke, zaradi česar jo slednja toži na prepoved vznemirjanja - panoji jo motijo, ker prostor rabi, tožena stranka pa za panoje ne plačuje ničesar.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku delno ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke in naložilo toženi stranki opustitev vsakega poseganja v lastninsko pravico tožnika, še posebej oglaševati na reklamnih panojih. Naložilo ji je, da se v bodoče vzdrži tudi podobnih dejanj (I. točka izreka). Zavrnilo pa je zahtevek, da mora tožena stranka na lastne stroške odstraniti reklamna panoja (II. točka izreka), saj je ugotovilo, da panojev ni postavila tožena stranka, ampak A., d. o. o.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke (zoper odločitev v I. točki izreka) in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje (II. točka izreka).

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: Ali je sodišče prve stopnje pravilno ugodilo zahtevku tožnika za prepoved nadaljnjega vznemirjanja, sodišče druge stopnje pa je to odločitev potrdilo, četudi tožnik nikoli ni zatrjeval niti dokazoval obstoja resne nevarnosti oziroma indicev, da se bo vznemirjanje ponovilo, kar je predpogoj za ugoditev zahtevku na prepoved nadaljnjega vznemirjanja? Ali je kršena pravica do obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS s tem, ko sodišče prve stopnje ni obrazložilo svoje odločitve, da ugodi zahtevku za prepoved nadaljnjega vznemirjanja? Ali je kršena pravica do obrazložene sodne odločbe iz 22. člena Ustave RS in pravico do pravnega sredstva iz 25. člena Ustave RS s tem, ko je sodišče druge stopnje pritožbene očitke tožene stranke zavrnilo zgolj pavšalno, ne da bi svojo odločitev obrazložilo oziroma ne da bi se do navedb tožeče stranke konkretneje opredelilo?.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 99

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 492/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - odškodninska odgovornost imetnika živali - ugriz psa - odgovornost za škodo, ki jo povzroči domača žival - nevarna žival - zavrnitev predloga

1. Tožnik zahteva odškodnino zaradi ugriza psa prvega toženca, ki je pri drugi toženki imel sklenjeno zavarovanje odškodninske odgovornosti. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek in odločilo, da mora tožnik tožencema povrniti stroške pravdnega postopka. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da stranki sami krijeta svoje pritožbene stroške.

2. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali bi sodišče glede odgovornosti za škodo v konkretni zadevi moralo uporabiti določila drugega odstavka 158. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) v zvezi s potrebnim varstvom in nadzorstvom domače živali ? 2) Ali je, glede na neoviran dostop oseb do dvorišča, poskrbljeno za varstvo in nadzorstvo s tem, ko je pes pripet z verigo razdalje 20 metrov?

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 158

Zakon o zaščiti živali (1999) - ZZZiv  - člen 5, 5/1, 5/1-9

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSL vmesna sodba in sklep II Cp 4122/2009
VSRS Sklep II DoR 490/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - sklenitev prodajne pogodbe - soglasje volj - novacija - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnikov za sklenitev prodajne pogodbe s tožencem, za nakup solastniškega deleža 36/100 sporne nepremičnine.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper takšno sodbo vlagata tožnika predlog za dopustitev revizije. V njem predlagata, da se revizija dopusti glede več, obsežno zastavljenih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč ponujena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 182/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-18

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Zgolj nezadovoljstvo toženca z Okrajnim sodiščem v Brežicah in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti.

1. Toženec (glede na dogajanje na naroku za glavno obravnavo dne 10. 5. 2022) predlaga, naj Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče v pravdni zadevi P 30/2020, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Brežicah, če se ne izloči razpravljajoče sodnice. Trdi, da nima več zaupanja tudi v druge sodnike na tem sodišču. Videz nepristranskosti sojenja je temeljna človekova pravica, ta pa mu v tem postopku glede na sprejeta stališča sodišča ni bila zagotovljena.

2. Tožnika se o toženčevem predlogu za delegacijo pristojnosti nista izjavila.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samo zadevo, ampak lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Predlagatelj delegacije mora zato navesti in utemeljiti konkretne razloge in okoliščine, ki se nanašajo na prav vse sodnike stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ki bi lahko pri razumnem človeku in v očeh javnosti ustvarile upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na tem sodišču.

5. Zgolj nezadovoljstvo toženca z Okrajnim sodiščem v Brežicah in posledično nezaupanje v pristojno sodišče ne pomeni utemeljenega razloga za prenos pristojnosti. Dvom v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posamičnih sodnikov lahko predlagatelj odpravi z vložitvijo rednih in izrednih pravnih sredstev. Pomisleke v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa s predlogi za njegovo izločitev. Institut delegacije pristojnosti pomeni izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno (po sodni praksi so taki denimo primeri, ko je ena od strank zaposlena na sodišču in podobno).

6. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je toženčev predlog za določitev drugega sodišča za odločanje v tej pravdni zadevi zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 456/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-18

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - povrnitev škode zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva - trditveno in dokazno breme - zavrnitev dokaznega predloga - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati znesek 58.580,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije vztraja, da je njegov tožbeni zahtevek za plačilo nepremoženjske in premoženjske škode zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva utemeljen. Zaradi svojega statusa izbrisane osebe se smiselno zavzema za nižjo raven trditevnega in dokazanega bremena in posledično zatrjuje kršitve 7. in 212. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 22. in 23. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali so stališča sodišč prve in druge stopnje o ustrezni vsebini trditvenega in dokaznega bremena glede trditev in izkaza premoženjske škode ter glede trditev in izkaza duševnih bolečin zaradi izbrisa iz sodnega registra (pravilno: registra stalnega prebivalstva) še skladni s standardi, ki izhajajo iz pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave), ali pa sta sodišči prve in druge stopnje, nasprotno, s pretirano rigoroznim ovsebinjenjem trditvenega bremena napačno uporabili procesna pravila iz 7. in 212. člena ZPP; ter (2) ali stališči sodišč prve in druge stopnje o zavrnitvi dokaznega predloga za postavitev izvedenca finančne stroke, h katerim se je predlagatelj, glede na svoje življenjske okoliščine in status izbrisane osebe, zatekel z namenom odprave svoje dokazne stiske, predstavljata kršitev pravice do izjave (22. člen Ustave).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 452/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prodajna pogodba - ničnost pogodbe - obličnost pogodbe - oblika notarskega zapisa - navidezna pogodba (simulirana pogodba) - zavrnitev predloga

1. Tožnica zahteva plačilo kupnine za osebni vozili, ki sta bili predmet prodajnih pogodb, sklenjenih med pravdnima strankama. Bistveno vprašanje za odločitev je bilo, ali je po sklenitvi in izpolnitvi pogodbe s strani prodajalke (tožnice) svojo obveznost izpolnil tudi kupec (toženec).

2. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo plačilo 5.700 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in odločilo o stroških postopka. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožena stranka sama krije svoje pritožbene stroške.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je nična prodajna pogodba med zunajzakonskima partnerjema, ki je sestavljena v nasprotju s 47. členom Zakona o notariatu? 2) Ali je pravno učinkovita prodajna pogodba glede katere ne obstaja sporazum strank o njenih bistvenih sestavinah na podlagi 15. člena Obligacijskega zakonika v zvezi z nepodpisom prodajnih pogodb? 3) Ali je ničen pravni posel, ki je navidezen?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 50, 51, 55, 496, 496/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 39/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-20

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

spor o pristojnosti - spor iz avtorske pravice - avtorski sorodna pravica - nadomestilo za javno priobčitev fonogramov - izključna krajevna pristojnost

Tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena ZS pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 59882/2022 z dne 4. 10. 2022 zaradi vloženega ugovora dolžnika razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 59882/2022 z dne 25. 8. 2022 in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče v Mariboru v pravdnem postopku.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da se spor nanaša na avtorski sorodno pravico in da je zato podana izključna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. Iz prve pripravljalne vloge tožeče stranke, s katero dopolnjuje tožbo, je razvidno, da tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih (ZS) pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 32, 32/2, 32/2-6

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 103, 103/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 486/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-11

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - sklep o izvršbi na podlagi izvršljive sodne odločbe - odločanje o ugovoru zoper sklep o izvršbi - sposobnost biti stranka - dediči - zavrnitev predloga

1. V tej izvršilni zadevi je sodišče sledilo predlogu upnika in s sklepom o izvršbi I 223/2022 z dne 14. 2. 2022 zaradi izterjave upnikove denarne terjatve, ki temelji na izvršljivi sodbi Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 2290/2017 z dne 14. 10. 2020, v zvezi z izvršljivim popravnim sklepom Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 2290/2017 z dne 22. 12. 2020 (izvršilni naslov po 1. točki drugega odstavka 17. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ, v katerem je upnik označen enako kot v izvršilnem naslovu), zoper dolžnico dovolilo izvršbo na nepremičnino ID znak del stavbe ..., last dolžnice do 5/12.

2. Ugovor dolžnice proti zgoraj navedenemu sklepu je sodišče prve stopnje zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo dolžnice, ki je zatrjevala, da nedoločeni in neimenovani dediči nimajo sposobnosti biti stranka.

4. Zoper ta sklep dolžnica vlaga predlog za dopustitev revizije, in sicer glede vprašanj:

1. Ali lahko kršitev 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ki se nanaša na vprašanje sposobnosti nastopati kot stranka v postopku, uveljavlja tudi stranka, na strani katere ni te kršitve in v postopku ni uspela?

2. Ali imajo v izvršilnem postopku, ki temelji na pravnomočni in izvršilni sodbi, s katero je ugodeno tožeči stranki, ki je med pravdnim postopkom umrla, sposobnost kot stranka nastopati neimenovani in nedoločeni „dediči po pokojni tožeči stranki“?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-11, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 17, 17/2, 17/2-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 63/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-04-05

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - nepravočasno plačilo sodne takse - domneva umika predloga za dopustitev revizije

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Po določbah prvega in drugega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagatelja s plačilnim nalogom II DoR 63/2023 z dne 14. 2. 2023 pozvalo, naj v petnajstih dneh plača sodno takso v višini 50,00 EUR. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni bila plačana; predlagatelj pa tudi ni predlagal taksne oprostitve, odloga ali obročnega plačila. Vrhovno sodišče je predlagatelja z dopisom II DoR 63/2023 z dne 7. 3. 2023 seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni bila plačana, in mu dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjasni, hkrati pa ga opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Po prejemu navedenega dopisa (ki ga je predlagatelj prejel 8. 3. 2023) je predlagatelj sicer takso plačal, vendar je vseeno (skladno s prej navedenim) nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP; to pomeni, da se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.