TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 71/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-24

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Vrhovno sodišče je v preteklosti že večkrat pojasnilo, da institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča, niti ni sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na voljo redna (in kadar so izpolnjeni zakonski pogoji tudi) izredna pravna sredstva. Očitkov na račun dosedanjega ravnanja pristojnega sodišča v postopkih torej ni mogoče subsumirati pod pravni standard "drugi tehtni razlogi" iz 67. člena ZPP.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Ptuju teče izvršilni postopek I 46/2023 zaradi izpraznitve in izročitve nepremičnine.

2. Dolžnika sta dne 13. 3. 2023 podala predlog za določitev drugega pristojnega sodišča. Navajata, da je med strankami tega izvršilnega postopka v teku več pravd in izvršb, ter da je Okrajno sodišče na Ptuju v vseh teh zadevah ravnalo pristransko, vehementno in v popolno korist upnikov, ki v vsem ravnajo nekorektno, v konkretni zadevi pa je tudi izdalo sklep na podlagi nične vloge upnikov.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija torej predstavlja izjemen poseg v zakonska pravila o krajevni pristojnosti, zato terja ozko razlago pogojev za njeno utemeljenost.

5. Dolžnika ne navajata razlogov smotrnosti, ki so primarni razlog za delegacijo pristojnosti, temveč očitno menita, da so za to podani drugi tehtni razlogi. Pri tem izražata nezadovoljstvo z dosedanjim postopanjem pristojnega sodišča v tej in drugih zadevah. Vendar kot je Vrhovno sodišče v preteklosti že večkrat pojasnilo, institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča, niti ni sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na voljo redna (in kadar so izpolnjeni zakonski pogoji tudi) izredna pravna sredstva. Očitkov na račun dosedanjega ravnanja pristojnega sodišča v postopkih torej ni mogoče subsumirati pod pravni standard „drugi tehtni razlogi“ iz 67. člena ZPP.

6. Uveljavljane okoliščine tako ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS I R 182/2022 z dne 18. 1. 2023, I R 202/2021 z dne 9. 2. 2022, I R 176/2021 z dne 12. 1. 2022, I R 87/2020 z dne 3. 7. 2020, I R 106/2019 z dne 5. 9. 2019 in I R 58/2013 z dne 15. 5. 2013.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 129/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - izpraznitev in izročitev stanovanja - solastnina - soglasje vseh solastnikov za uporabo - pravica do zasebne lastnine - zavrnitev predloga

1. Tožniki so od toženke zahtevali izpraznitev in izselitev iz dvosobnega stanovanja na naslovu ... v Ljubljani. So solastniki nepremičnine do 13/18. Pokojna A. A., toženkina mati, je na podlagi najemne pogodbe postala najemnica spornega neprofitnega stanovanja, toženki pa je bila z aneksom dovoljena uporaba spornega stanovanja. Tožniki so trdili, da toženka ni bila upravičena do sklenitve najemne pogodbe, saj lahko sklenitev najemne pogodbe zahtevajo le ožji družinski člani, ki so živeli z imetnikom stanovanjske pravice. Takšna pravica gre le zakoncu/vdovcu. A. A. najemne pogodbe tudi ni sklenila z vsemi lastniki stanovanja. Toženka torej sporno stanovanje uporablja brez pravnega naslova.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna sprazniti dvosobno stanovanje in pripadajočo klet v roku 60 dni, ter ju praznega oseb in stvari izročiti tožeči stranki in ostalim solastnikom. Tožeči stranki je naložilo plačilo pravdnih stroškov.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnikov in je potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper to sodbo tožniki vlagajo predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlagajo glede vprašanj:

1. Ali je Višje sodišče, tako kot Okrajno sodišče v Ljubljani, razsojalo v nasprotju z ustavnimi določbami o pravici do lastnine, saj je tožečim strankam dejansko odreklo lastninsko pravico, saj lastninska pravica ni zgolj zapis v zemljiško knjigo, temveč pomeni uživanje lastnine in njenih plodov?

2. Ali nezakonito bivanje brez soglasja ostalih solastnikov ne pomeni razloga za izselitev iz stanovanja?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 110/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - prenehanje stvarne služnosti - spremenjene okoliščine - res iudicata - zavrnitev predloga

1. Tožnici sta vložili tožbo, s katero sta zahtevali prenehanje stvarne služnosti, ker so se bistveno spremenile okoliščine, zaradi katerih je bila ta ustanovljena. Toženca sta zahtevku nasprotovala in trdila, da je o teh ugovorih že bilo odločeno.

2. Sodišče prve stopnje je tožbo tožnic zavrglo in jima naložilo, da tožencema povrneta pravdne stroške v višini 246,39 EUR. Iz obrazložitve izhaja, da je tožbo zavrglo, ker je zaključilo, da je bilo o zahtevku tožnic že pravnomočno razsojeno.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnic in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Zoper to sodbo tožnici vlagata predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlagata glede vprašanj:

, saj v drugem postopku ni bilo odločanja o vseh spremenjenih okoliščinah?

- Ali v konkretnem primeru podan razlog za prenehanje služnosti – to je, da so podane spremenjene okoliščine?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 113/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski zahtevek - delovna nezgoda (nesreča pri delu) - delo na višini - padec z lestve - objektivna in krivdna odgovornost delodajalca - soprispevek oškodovanca - zavrnitev predloga

1. Tožnik je bil poškodovan v delovni nezgodi 2. 4. 2015, ko je padel z lestve z višine 3 do 4 metre v globino, pri čemer se je hudo telesno poškodoval. Do nesreče je prišlo pri delu na gradbišču v ... Tožnik je bil zaposlen kot voznik tovornega vozila s črpalko za beton v A. (tožnikov delodajalec in toženkin zavarovanec). Opravljal je delo na višini z upravljavcem za daljinsko upravljanje cevi na betonski črpalki. Od toženke, pri kateri ima tožnikov delodajalec zavarovano odgovornost, zahteva plačilo odškodnine.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo objektivno in subjektivno odgovornost toženkinega zavarovanca, ter 10% soprispevek tožnika pri nastanku škode, saj je bil v okviru splošnega izobraževanja ustrezno poučen o delu na lestvi. Tožnik je imel eno nogo na lestvi, eno na zidu, ravno tako ni bil varovan proti padcu v globino, kar je botrovalo odločitvi o tožnikovem soprispevku k nastanku škode. Upoštevaje navedeno je sodišče prve stopnje tožniku priznalo odškodnino v znesku 37.644,48 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Tožnik se je zoper zavrnilni del pritožil, pri čemer je ugovarjal zlasti ugotovljenemu soprispevku ter nepriznanju odškodnine za škodo iz naslova skaženosti.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi delno ugodilo, in sicer v delu, ki se nanaša na odškodnino za škodo iz naslova skaženosti, kot pravilno pa je ocenilo stališče sodišča prve stopnje, da znaša tožnikov soprispevek k nastali škodi 10%, zato je štelo pritožbo v tem delu za neutemeljeno, jo v tem delu zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali je delavec lahko sokriv zaradi nepravilne uporabe delovnega sredstva, če mu je že nepravilno dodeljeno neprimerno delovno sredstvo za njegovo delo in ni bil niti za njegovo uporabo (nepravilnega delovnega sredstva) ustrezno praktično poučen?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, ZPP). V konkretni zadevi zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 58/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - dejansko prebivališče - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca - ugoditev predlogu

Glede na navedbe v predlogu je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec začasno biva, zato je smoter delegacije izpolnjen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

1. Okrajno sodišče v Žalcu je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj nasprotni udeleženec živi v Domu na Krasu, ki sodi v območje Okrajnega sodišča v Sežani (na območju tega sodišča ima tudi prijavljeno začasno prebivališče). Ker ga bo treba v postopku za postavitev pod skrbništvo glede na določbe ZNP-1 zaslišati, izvedenec pa ga bo moral pregledati, sodišče ocenjuje, da se bo nepravdni postopek lažje izvedel pred sodiščem v Sežani.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1). Temeljni namen delegacije pristojnosti je smotrnost.

4. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden je tudi njen pregled s strani izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1) in zaslišanje osebe, ki se predlaga kot skrbnik (64. člen ZNP-1). Glede na navedbe v predlogu je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer nasprotni udeleženec začasno biva

5. Vrhovno sodišče je zato sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Sežani.

Tako Vrhovno sodišče RS tudi v primerljivih zadevah: I R 121/2019 z dne 19. 9. 2019, I R 152/2020 z dne 6. 11. 2020, R 29/2021 z dne 17. 3. 2021 in R 145/2021 z dne 20. 10. 2021. Ko ima udeleženec začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, je tudi zakonodajalec predvidel krajevno pristojnost sodišča njegovega začasnega prebivališča (peti odstavek 11. člena ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5, 61, 62, 64

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 102/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 175/2022, VSRS Sklep I R 178/2022
VSRS Sklep I R 56/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - varnostnik - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Prvi toženec je varnostnik, ki opravlja službo na pristojnem sodišču, ki je relativno majhno sodišče, ter se s sodniki tega sodišča pozna in redno srečuje. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z izvedbo postopka pred tem sodiščem lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Na podlagi sklepa Vrhovnega sodišča I R 6/2023 z dne 22. 2. 2023 o delegaciji pristojnosti je pred Okrožnim sodiščem v Krškem v teku pravdni postopek I P 17/2023, v katerem tožnica zahteva, naj sodišče ugotovi, da delež ½ nepremičnin, ki so po zemljiškoknjižnih podatkih v izključni lasti tožničinega pokojnega moža, ne sodi v zapuščino.

2. Okrožno sodišče v Krškem je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da prvi toženec opravlja službo varnostnika pri Okrožnem sodišču v Krškem, ki je najmanjše okrožno sodišče v državi. Tako gre za majhen kolektiv, kjer se sodniki in sodno osebje z varnostniki vsak dan srečujejo in z njimi intenzivno sodelujejo ter jih štejejo za svoje sodelavce. Glede na to ocenjuje, da bi bil lahko ogrožen videz nepristranskosti sojenja, če bi v zadevi odločali sodniki Okrožnega sodišča v Krškem.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Ta se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Prvi toženec je varnostnik, ki opravlja službo na pristojnem sodišču, ki je relativno majhno sodišče, ter se s sodniki tega sodišča pozna in redno srečuje. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z izvedbo postopka pred tem sodiščem lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 174/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

mag. Matej Čujovič (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - vročitev po elektronski poti - fikcija vročitve - rok za vložitev predloga za dopustitev revizije - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Iz listin v spisu je razvidno, da je bilo odvetniški pisarni 6. 3. 2023 elektronsko poslano obvestilo o pošiljki s poukom o pravnih posledicah neprevzema v 15 dneh. Ker odvetniška pisarna sklepa ni prevzela v 15 dneh, po 7. odstavku 141.a člena ZPP velja vročitev za opravljeno s potekom tega roka, torej 21. 3. 2023. Tridesetdnevni rok za vložitev predloga za dopustitev revizije (prvi odstavek 367.b člena ZPP) se je tako iztekel 20. 4. 2023, vložen pa je bil dan kasneje 21. 4. 2023, torej prepozno.

1. Upnik je predlagal prisilno izvršitev sodne odločbe o ureditvi stikov s tremi mladoletnimi hčerami. Izvršilno sodišče je predlogu ugodilo in dolžnici naložilo, naj omogoči stike upnika s hčerami vsak drugi teden po cel teden z začetkom prvi ponedeljek po prejemu sklepa o izvršbi, ko upnik hčerke prevzame na domu tožnice, sicer se ji izreče kazen 2.000 EUR. Ugovor dolžnice in njen predlog za odlog izvršbe je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Dolžnica predlaga, naj Vrhovno sodišče zoper ta sklep dopusti revizijo.

5. Iz listin v spisu je razvidno, da je bilo odvetniški pisarni 6. 3. 2023 elektronsko poslano obvestilo o pošiljki s poukom o pravnih posledicah neprevzema v 15 dneh. Ker odvetniška pisarna sklepa ni prevzela v 15 dneh, po 7. odstavku 141.a člena ZPP velja vročitev za opravljeno s potekom tega roka, torej 21. 3. 2023. Tridesetdnevni rok za vložitev predloga za dopustitev revizije (prvi odstavek 367.b člena ZPP) se je tako iztekel 20. 4. 2023, vložen pa je bil dan kasneje 21. 4. 2023.

6. Predlog je bil tako vložen prepozno, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (smiselno 377. člen ZPP). Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 141a, 141a/7, 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 442/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - nepravočasno plačilo sodne takse - domneva umika predloga za dopustitev revizije

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep, s katerim je sklenilo, da mora dolžnik upniku povrniti nadaljnje izvršilne stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik pravočasno vložil laičen predlog za dopustitev revizije.

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Vrhovno sodišče je dolžnika s plačilnim nalogom II DoR 442/2022 z dne 26. 10. 2022 pozvalo k plačilu sodne takse za predlog za dopustitev revizije. Dolžnik je vložil predlog za taksno oprostitev, ki pa je bil zavržen kot prepozen in je 7. 2. 2023 postal pravnomočen. Dolžnik dolžne sodne takse ni plačal v roku, zaradi česar se v skladu s tretjim odstavkom 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknil. Vrhovno sodišče dodaja še, da tudi sicer dolžnikovega predloga za dopustitev revizije nikakor ne bi moglo vsebinsko obravnavati. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Dolžnik je sam vložil predlog za dopustitev revizije, a v njem ni zatrjeval oziroma dokazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, predlog pa je vložil zoper sklep, zoper katerega v skladu z 10. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) revizije oziroma predloga za dopustitev revizije ni mogoče vložiti.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 114/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-05-10

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - izpodbijanje očetovstva - umik tožbe - nasprotovanje umiku - največja korist otroka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagateljica je 1. 6. 2016 po skrbniku za posebni primer (CSD Ptuj) vložila zoper starša tožbo zaradi izpodbijanja očetovstva. Med postopkom je predlagateljica po skrbnici za posebni primer podala umik tožbe, s katerim nasprotni udeleženec ni soglašal in zato se je postopek nadaljeval.

2. Prvostopenjsko sodišče je odločilo, da prvi nasprotni udeleženec ni biološki oče predlagateljice A. A.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbi predlagateljice in nasprotne udeleženke ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je tudi o stroških.

4. Zoper ta sklep predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj:

- Ali je v skladu z načelom največje koristi otroka, da se brez predloga otroka in proti izraženi volji otroka vodi postopek izpodbijanja očetovstva brez da se v istem postopku ugotovi očetovstvo (pravega) očeta?

- Ali bi moralo prvostopenjsko sodišče pred sprejetjem odločitve o izpodbitju očetovstva izvesti dokaz z ugotovitvijo očetovstva domnevnega biološkega očeta, ki je bil tekom postopka konkretno imenovan?

- Ali je lahko izpodbijanje očetovstva v korist otroka, če se v istem postopku ne ugotovi očetovstva pravega očeta?

- Ali je dovoljeno nadaljevanje postopka za izpodbijanje očetovstva, na podlagi predloga otroka, podanega po kolizijskem skrbniku, kljub temu da je otrok po kolizijskem skrbniku predlog za ugotovitev očetovstva umaknil, in ni istočasno vložen predlog za ugotovitev očetovstva?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku,

v nadaljevanju ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.