TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 220/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - manjše sodišče - nekdanji zakonec/izvenzakonski partner uslužbenca pristojnega sodišča kot stranka v postopku - izterjava preživnine - ugoditev predlogu

Dejstvi, da je dolžnik bivši zakonec prav na izvršilnem oddelku zaposlene sodniške pomočnice in da gre za izvršbo preživnine glede skupnih otrok, bi utegnili pri dolžniku in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča, še posebej, ker gre v obravnavani zadevi za manjše sodišče ter posledično intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trebnjem.

1. Upnik je pri Okrajnem sodišču v A vložil predlog za izvršbo, ki je po prejemu zadeve Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti: dolžnik je bivši zakonec pri sodišču zaposlene sodniške pomočnice, ki dela prav na izvršilnem oddelku, izvršba pa se vodi za plačilo preživnine skupnih otrok. Poleg tega gre za manjše sodišče, kjer se vsi zaposleni dnevno srečujejo.

3. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

4. Dejstvi, da je dolžnik bivši zakonec prav na izvršilnem oddelku zaposlene sodniške pomočnice in da gre za izvršbo preživnine glede skupnih otrok, bi utegnili pri dolžniku in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča, še posebej, ker gre v obravnavani zadevi za manjše sodišče ter posledično intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem. Vrhovno sodišče ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je sklenilo, da pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na Okrajno sodišče v Trebnjem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 339/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-22

Tomaž Pavčnik (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

materialno procesno vodstvo - dajatveni zahtevek - procesno pobotanje - ugovor procesnega pobotanja - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede naslednjih vprašanj:

1. Ali mora tožnik, ki priznava toženčev ugovor procesnega pobotanja, kljub temu z dajatvenim tožbenim zahtevkom zahtevati plačilo svoje celotne terjatve, ne upoštevajo njeno zmanjšanje zaradi pobotanja?

2. Ali sta bili tožnici v okoliščinah konkretnega primera zaradi postopanja sodišča druge stopnje nezakonito prikrajšani za materialno-procesno vodstvo?

Revizija se dopusti glede naslednjih vprašanj:

1. Ali mora tožnik, ki priznava toženčev ugovor procesnega pobotanja, kljub temu z dajatvenim tožbenim zahtevkom zahtevati plačilo svoje celotne terjatve, brez upoštevanja njenega zmanjšanja zaradi pobotanja?

2. Ali sta bili tožnici v okoliščinah konkretnega primera zaradi postopanja sodišča druge stopnje nezakonito prikrajšani za materialno procesno vodstvo?

1. Tožnici sta zoper toženca podali zahtevek za plačilo odtujene lesne mase in škode, ki sta jo povzročila v gozdu.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo tako, da morata toženca po pobotanju terjatev prvi tožnici plačati 23.598,56 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in drugi tožnici 47.197,12 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Višji zahtevek je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev delno ugodili in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je prvi tožnici prisodilo 4.301,62 EUR manj in drugi tožnici 8.603,26 EUR manj kot sodišče prve stopnje, s stroškovno posledico.

4. Tožnici predlagata, da se revizija dopusti glede naslednjih vprašanj:

1. Ali mora tožnik, ki priznava toženčev ugovor procesnega pobotanja, kljub temu z dajatvenim tožbenim zahtevkom zahtevati plačilo svoje celotne terjatve, brez upoštevanja njenega zmanjšanja zaradi pobotanja?

2. Ali sta bili tožnici v okoliščinah konkretnega primera zaradi postopanja sodišča druge stopnje nezakonito prikrajšani za materialno procesno vodstvo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367a. Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

7. V obravnavani zadevi so podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, zato je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo glede vprašanj, navedenih v izreku sklepa (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 370/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

nadaljevanje prekinjenega postopka - prenehanje razloga za prekinitev - predlog za dopustitev revizije - umik predloga za dopustitev revizije - skrbnik - izjava o umiku

Potem ko je sodišče tožnika postavilo pod skrbništvo, je Vrhovno sodišče nadaljevalo postopek, ki ga je prekinilo zaradi začetka postopka za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Ker je skrbnik na poziv sodišča odgovoril, da vlogo umika, je Vrhovno sodišče ugotovilo, da jo je tožnik umaknil.

II. Ugotovi se, da je vlagatelj vlogo umaknil.

1. Sodišče prve stopnje je kot nepopolno zavrglo tožnikovo tožbo - vlogo z dne 23. 6. 2020.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika, sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. Ob obravnavanju pritožbe je višje sodišče podvomilo v obstoj tožnikove pravdne sposobnosti in sodišče prve stopnje napotilo, naj se v ponovljenem postopku na ustrezen način prepriča o tožnikovi procesni sposobnosti, po potrebi postavi izvedenca ustrezne stroke, ob ugotovljeni procesni nesposobnosti pa poskrbi za tožnikovo ustrezno zastopanje.

3. Tožnik je pri Vrhovnem sodišču 13. 7. 2021 vložil laično vlogo, ki jo je poimenoval kot "predlog za revizijo postopka".

4. Ob njenem obravnavanju je Vrhovno sodišče izvedelo, da je bil 7. 7. 2021 zoper tožnika po uradni dolžnosti začet postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo (tretji odstavek 57. člena Zakona o nepravdnem postopku; ZNP-1), zato je na podlagi 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP prekinilo postopek za dopustitev revizije do pravnomočne odločitve. Okrajno sodišče v Kranju je v zadevi N 88/2021 sklenilo, da se tožnik postavi pod skrbništvo - za skrbnika je imenovalo CSD Ljubljana (Enota Ljubljana Center), Dalmatinova 2, Ljubljana. Sklep z dne 3. 3. 2023 je postal pravnomočen 24. 8. 2023, zato je odpadel razlog za prekinitev postopka odločanja o predlogu za dopustitev revizije, ki se torej nadaljuje (1. točka izreka tega sklepa).

5. Vrhovno sodišče je skrbnika pozvalo, da se izreče, ali odobrava vloženo vlogo ali jo morebiti umika. Skrbnik je v dopisu z dne 28. 9. 2023 odgovoril, da vlogo umika.

6. V skladu z določbo drugega odstavka 334. člena ZPP, ki se uporabi ne glede na to, ali vlogo štejemo kot predlog za dopustitev vloge (na podlagi 383. člena ZPP) ali pritožbo zoper razveljavitveni sklep (na podlagi šestega odstavka 357.a člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP), lahko stranka umakne že vloženo vlogo, vse dokler Vrhovno sodišče ne izda odločbe. Ker Vrhovno sodišče o vloženi vlogi v času do njenega umika še ni odločilo, je njen umik mogoč. Vrhovno sodišče zato o vlogi ni odločalo, temveč le ugotavlja, da je umaknjena.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 25/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Tožeča stranka je zoper pravnomočen sklep sodišča druge stopnje vložila laičen predlog za dopustitev revizije.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). v Obravnavanem primeru je tožeča stranka predlog za dopustitev revizije vložila sama, pri čemer ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njen predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 261/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-11-16

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. A. A. je na Vrhovno sodišče vložil "Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo I Cp 222/2023 (v zvezi s P 133/2021)."

2. Laičnemu predlogu ni priložil dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu, pa tudi ne izpodbijanega sklepa, zato je o njegovi vsebini Vrhovno sodišče lahko le sklepalo na podlagi kratkih navedb v predlogu, in sicer, da je z njim drugostopenjsko sodišče zavrnilo njegovo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje o zavrženju predloga za vzpostavitev prejšnjega stanja, ker naj ne bi bil sposoben obravnavanja in zanj ni bila plačana sodna taksa. Navedel ni niti vprašanja, glede katerega predlaga dopustitev revizije.

4. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Po določbi 367.č člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče vlogo (predlog ali revizijo) zavrže.

5. Ker predlogu izpodbijani sklep ni priložen, Vrhovno sodišče glede na navedbe v predlogu opozarja, da je revizijo mogoče dopustiti le zoper tisti sklep sodišča druge stopnje, s katerim je postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP), ter da sklep, s katerim je pravnomočno zavržen predlog stranke za vzpostavitev prejšnjega stanja, ni tak sklep.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Zato je navedba vprašanja, glede katerega naj se dopusti revizija, obvezna formalna sestavina predloga za dopustitev revizije (četrti odstavek 367.b člena ZPP), opustitev njegove navedbe pa razlog za zavrženje predloga (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

7. Vsak od razlogov, nanizanih v prejšnjih treh točkah obrazložitve, že sam zase utemeljuje zavrženje predloga.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 441/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o dosmrtnem preživljanju - ničnost pogodbe o dosmrtnem preživljanju - tožba na razveljavitev pogodbe o dosmrtnem preživljanju - podlaga pravnega posla - aleatornost - tveganje kot del pogodbene podlage - načelo enakovrednosti dajatev - očitno nesorazmerje vzajemnih dajatev - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo ob sklenitvi pogodbe o dosmrtnem preživljanju z dne 26. 8. 2016 podano očitno nesorazmerje med pridobljeno koristjo in prevzeto obveznostjo.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je bilo ob sklenitvi pogodbe o dosmrtnem preživljanju z dne 26. 8. 2016 podano očitno nesorazmerje med pridobljeno koristjo in prevzeto obveznostjo?

1. Pokojna A. A. (mati pokojnega prvotnega tožnika) in toženka sta dne 26. 8. 2016 sklenili pogodbo o dosmrtnem preživljanju, s katero je pokojna v zameno za preživljanje toženki prepustila svoj solastniški delež 7/8 na stanovanju ID znak: ... Tožniki (dediči po pokojnem prvotnem tožniku in vnuki pokojne preživljanke) s tožbo od sodišča zahtevajo, naj razsodi, da je navedena pogodba nična, podrejeno pa, naj se razveljavi ter v obeh primerih še, da se glede nepremičnine vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje. Sklicujejo se na pomanjkanje oziroma nedopustnost kavze konkretne pogodbe ter na napako preživljankine volje.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju zavrnilo tako primarni kot tudi podredni tožbeni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožniki predlagajo, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je bilo ob sklenitvi pogodbe o dosmrtnem preživljanju z dne 26. 8. 2016 podano očitno nesorazmerje med pridobljeno koristijo in prevzeto obveznostjo?

- Ali zaradi očitnega nesorazmerja med pridobljeno koristijo in prevzeto obveznostjo ni kavze pogodbe o dosmrtnem preživljanju z dne 26. 8. 2016 in je slednja nična?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tako začrtanem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 8, 39, 50, 557

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 19/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-20

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je tožnica predlog za dopustitev revizije vložila sama, pri čemer ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njen predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 77/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-09

popravni sklep v postopku pred Vrhovnim sodiščem

Ker je v sklepu izostalo besedilo 5. točke obrazložitve in pravni pouk, je Vrhovno sodišče v skladu z določbo 328. člena ZPP popravilo očitno pomoto.

Sklep Vrhovnega sodišča II DoR 77/2022 z dne 5. 12. 2022 se popravi tako da:

– se doda 5. točka obrazložitve, ki se glasi: „Rok za plačilo sodne takse začne teči naslednji dan po vročitvi tega sklepa (sedmi odstavek 34. a člena ZST-1).“

– se za 5. točko obrazložitve doda pravni pouk, ki se glasi:

Zoper ta sklep je dovoljena pritožba v roku 15 dni od prejema pisnega odpravka. Pritožba se vloži pri tem sodišču. Pritožbo je treba vložiti v izvirniku. Pritožba se šteje za pravočasno, če je oddana zadnji dan pritožbenega roka priporočeno po pošti. Pritožba mora obsegati navedbo sklepa, zoper katerega se vlaga, izjavo, da se sklep izpodbija v celoti ali v določenem delu, pritožbene razloge in podpis pritožnika (335. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

Če pritožba navedenih sestavin ne bo vsebovala ali če bo nerazumljiva, ali če ne bo vsebovala vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala, ali ne bo vložena v zadosti izvodih, sodišče vložnika ne bo pozivalo, naj jo popravi ali dopolni po 108. členu ZPP, ampak bo pritožbo takoj zavrglo (336. člen ZPP).

Stranka lahko vloži pritožbo sama zgolj, če ima opravljen pravniški državni izpit, sicer jo mora vložiti po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP). V nasprotnem primeru se pritožba zavrže (tretji odstavek 87. v zvezi s 367. č členom ZPP).“

Vrhovno sodišče je s sklepom II DoR 77/2022 z dne 5. 12. 2022 odločilo o ugovoru zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse II DoR 77/2022 z dne 19. 10. 2022. Ker je v sklepu izostalo besedilo 5. točke obrazložitve in pravni pouk, je v skladu z določbo četrtega odstavka 328. člena ZPP popravilo očitno pomoto in odločilo kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328, 328/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 530/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-01-18

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev lastninske pravice - priposestvovanje - zavrnitev predloga

1. Tožnik uveljavlja priposestvovanje jugovzhodnega dela nepremičnine z ID znakom: parcela 1101/1, k. o. ..., imenovan „...“ (sporna nepremičnina). Ugotovljeno je bilo, da je posest tožnikovih prednikov na sporni nepremičnini neprekinjeno trajala vse od leta 1910 do leta 1997 (skupaj 87 let), ko sta tožnikova mama in oče izvedela, da nepremičnina knjižno ni v njihovi lasti (ob priliki, ko je logar odrekel odkazilo lesa za posek). V vsem tem času so izvajali posest v miru, za zemljišče skrbeli kot svoje in v prepričanju, da je njihova last. V to so bili prepričani tudi sovaščani, ki so hodili pomagat delat v „...“. Tožnikov stari oče je ta del parcele pridobil že v letu 1910, in sicer na podlagi dogovora o dosmrtnem preživljanju osebe po imenu „A.“, ki ga je tožnikov stari oče na podlagi medsebojnega dogovora oskrboval do smrti, v zameno pa dobil sporno nepremičnino.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku tožnika za priposestvovanje omenjenega dela sporne nepremičnine (skladno z izdelano parcelacijo sodne izvedenke za geodezijo) ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno sodbo vlaga toženka predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali je v konkretnem primeru sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb postopka iz 5., 7. in 8. člena ZPP ter ali je sodišče ravnalo arbitrarno in kršilo 22. člen Ustave RS?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.