TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 273/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GRADBENIŠTVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - podizvajalec - sanacija napak - gradbena dela - regresni zahtevek - zastaranje zahtevka graditelja - zavrnitev predloga

1. Tožnik od toženca zahteva povrnitev stroškov, ki jih je imel z odpravo napake, ki jo povzročil toženec pri gradnji stanovanjskega objekta.

2. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo v plačilo 1.200 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 6. 2017 dalje (I. točka izreka), v presežku, in sicer za plačilo 44.996,37 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 6. 2017 dalje pa zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). Tožnik se je pritožil zoper zavrnilni del, sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper takšno odločitev vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali med pravdnima strankama gre dejansko za regresni zahtevek tožnika kot izvajalca do svojega podizvajalca skladno s četrtim odstavkom 655. člena OZ?“

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeni vprašanji tem merilom ne ustrezata. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 243, 243/1, 352, 352/1, 629, 629/2, 630, 635, 635/1, 662, 665, 665/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 131/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče nasprotnega udeleženca - lažja izvedba postopka - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je večkrat soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu tudi ugodi. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, saj je razdalja med Novim mestom in Vipavo za slovenske razmere znatna.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ajdovščini.

1. Predlagatelj je na Okrajno sodišče v Novem mestu vložil predlog za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo.

2. Okrajno sodišče v Novem mestu je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti. Utemeljuje ga z dejstvom, da nasprotna udeleženka prek tedna biva v Centru za izobraževanje, rehabilitacijo in usposabljanje Vipava, kjer ima tudi prijavljeno začasno prebivališče. Glede na obvezno zaslišanje osebe ter predviden pregled izvedenca medicinske stroke je po stališču sodišča smotrno, da se postopek opravi pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini. To bo lažje, ceneje in hitreje.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Vrhovno sodišče je večkrat soočeno s položajem, ko mora o predlogu za prenos pristojnosti odločati zato, ker oseba, ki se postavlja pod skrbništvo, dejansko biva v zavodu na območju drugega sodišča. Takšna okoliščina sicer ni samodejen razlog, na podlagi katerega bi Vrhovno sodišče odločanje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar Vrhovno sodišče tako ravna, kadar predstavlja premoščanje razdalje od dejanskega bivanja do pristojnega sodišča glede na stanje nasprotnega udeleženca nesorazmerno težavo. Če je mogoče to težavo olajšati s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, Vrhovno sodišče predlogu tudi ugodi. Tak položaj je podan tudi v obravnavani zadevi, saj je razdalja med Novim mestom in Vipavo za slovenske razmere znatna.

6. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi na podlagi pooblastila iz 67. člena ZPP določilo Okrajno sodišče v Ajdovščini.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 221/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Vladimir Horvat (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina zaradi zdravniške napake - zavrnitev tožbenega zahtevka - dokazovanje z izvedencem - strokovno mnenje, ki ga pridobi stranka sama - izvedensko mnenje izven pravde kot del trditvenega gradiva stranke - tuj izvedenec - zavrnitev predloga za postavitev novega izvedenca - zavrnitev predloga

1. Tožniki zdravstvenemu osebju očitajo zdravniško napako in od tožencev uveljavljajo odškodnino zaradi smrti otroka A. A., ki je umrl ..., materi (prvotožnici) v 41. tednu+1/7 tedna nosečnosti.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnikov za plačilo odškodnine, saj je na podlagi izvedenčevih ugotovitev zaključilo, da tožniki niso uspeli dokazati, da sta prva in tretja toženka (oziroma njuni zaposleni) ravnali protipravno, ravno tako pa ni izkazana vzročna zveza.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo le v delu, ki se nanaša na pričetek teka zamudnih obresti od pravdnih stroškov, ki jih morajo tožniki povrniti toženkam, sicer pa je pritožbo tožnikov zavrnilo in v izpodbijanem in nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev vlagajo tožniki predlog za dopustitev revizije. V njem predlagajo, da se revizija dopusti glede vprašanja:

„Ali je sodišče v konkretnem primeru storilo absolutno bistveno kršitev pravil postopka iz 339. v zvezi s 1. odstavkom 245. člena ZPP ter kršilo 23., 26., 17. člen Ustave RS, ki zagotavljajo pravico do sodnega varstva in povračila škode zaradi nedotakljivosti človekovega življenja ter 2. člena in 1. odstavka 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ker v postopek ni pritegnilo izvedenca ginekološko porodničarske stroke iz tujine, zaradi ugotovitve zdravniške napake?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljeno vprašanje tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 139/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-09-06

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - zavrnitev predloga

V primerih odškodninskih tožb, ki temeljijo na očitku napačnega sojenja, je videz nepristranskosti omajan tedaj, ko bi moralo isto sodišče presojati očitke o kvalificirani protipravnosti lastnih ravnanj v predhodni zadevi. Ta pogoj v obravnavani zadevi ni izpolnjen. Okrajno sodišče v Tolminu na eni in Okrožno sodišče v Novi Gorici sta namreč dve različni sodišči.

1. Tožnica je na Okrožno sodišče v Novi Gorici vložila tožbo z odškodninskim zahtevkom. Škoda, na kateri gradi odškodninski zahtevek, naj bi izvirala iz protipravnega ravnanja Okrajnega sodišča v Tolminu v predhodni pravdi.

2. Tožnica predlog za prenos pristojnosti na Okrožno sodišče v Ljubljani utemeljuje s tem „da obstaja gotova verjetnost, da mi bo Okrožno sodišče v Novi Gorici ponovno namerno povzročilo škodo, ker gotovo ne bo izdalo sodbo, s katero bo ugotovilo, da je bil še zaposlena sodnica Okrajnega sodišča v Tolminu namerno mi povzročilo zahtevano predmetno odškodnino. Enako velja za vse utemeljeno v tem zahtevku povezano s sedaj zaposleno sodnico A. A. in bivšega direktorja B. B.“.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Zakonsko besedno zvezo „drugi tehtni razlogi“ v sodni praksi največkrat napolnjujejo ravno okoliščine, zaradi katerih bi bil videz nepristranskosti primarno pristojnega sodišča okrnjen. Kadar je tako, prenos pristojnosti na drugo sodišče služi zagotovitvi videza nepristranskosti sodišča.

6. Okoliščine, ki jih navaja predlagateljica, se ne prilegajo opisanemu položaju. V primerih odškodninskih tožb, ki temeljijo na očitku napačnega sojenja, je videz nepristranskosti omajan tedaj, ko bi moralo isto sodišče presojati očitke o kvalificirani protipravnosti lastnih ravnanj v predhodni zadevi. Ta pogoj v obravnavani zadevi ni izpolnjen. Okrajno sodišče v Tolminu na eni in Okrožno sodišče v Novi Gorici sta namreč dve različni sodišči. Res je, da obe sodita pod isto sodno okrožje. Vendar nista isto sodišče in torej tudi ne bo podan položaj, ko bi bilo Okrožno sodišče v Novi Gorici, ki zadevo obravnava, pahnjeno v položaj

7. Neutemeljen predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 73/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-06-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zavrnitev predloga

Navedba, da je sodnica, ki je zaposlena na Okrajnem sodišču v Mariboru, zunajzakonska partnerka kupca dolžnikove nepremičnine, ne predstavlja tehtnega razloga za prenos pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku izvršilna zadeva, v kateri je bil na prvi stopnji izdan sklep o izročitvi nepremičnine. Dolžnik je zoper sklep vložil pritožbo, v kateri je tudi podal predlog za delegacijo pristojnosti. Navaja, da je edini družbenik družbe A., d. o. o., tj. družba, ki je v izvršilnem postopku kupila nepremičnino, zunajzakonski partner sodnice

, ki opravlja delo na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v Mariboru. Meni, da gre za dvom v subjektivno in objektivno nepristranskost sodišča, ki je odločalo o zadevi.

3. Dejstvo, da je zunajzakonska partnerka kupca (nepremičnine, ki je bila predmet prodaje na javni dražbi) sodnica sodišča, pred katerim je v teku zadeva, samo po sebi še ni razlog za prenos krajevne pristojnosti zavoljo zavarovanja objektivne nepristranskosti. Lahko pa to postane, če so podane še dodatne okoliščine, zaradi katerih bi bil pri zunanjem opazovalcu lahko podan dvom v nepristranskost sodišča. Takšne okoliščine so lahko majhnost sodišča, pred katerim je v teku zadeva. Nadalje je treba upoštevati, da ne gre za zunajzakonskega partnerja ene izmed strank postopka, ampak tretje osebe – kupca nepremičnine. Prav tako ne gre za majhno sodišče, marveč za drugo največje sodišče v Sloveniji.

4. Navedba, da je sodnica, ki je zaposlena na Okrajnem sodišču v Mariboru, zunajzakonska partnerka kupca dolžnikove nepremičnine, ne predstavlja tehtnega razloga za prenos pristojnosti. Sodniki vseh sodišč odločajo na podlagi ustave in zakonov, pri opravljanju svoje funkcije pa morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe. Morebitna povezanost bi lahko predstavljala razlog za izločitev tega sodnika (70. člen ZPP). Vendar o taki povezanosti ni mogoče sklepati. O obstoju izločitvenega razloga bi namreč moral obstajati sklep, s katerim bi bilo zahtevi za izločitev sodnika ugodeno. V primeru, da bi bili izločeni vsi sodniki pristojnega sodišča, pa bi prišla v poštev nujna delegacija na podlagi 66. člena ZPP in ne delegacija iz razlogov smotrnosti na podlagi 67. člena ZPP.

5. Iz navedenih razlogov je Vrhovno sodišče predlog za prenos pristojnosti, ki ga je vložil dolžnik, zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 41/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-05-08

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

zapuščinski postopek - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče je predlogu za delegacijo pristojnosti ugodilo, ker je glede na ugotovljene okoliščine očitno, da se bo postopek lažje opravil pred drugim sodiščem, saj večina dedičev živi v bližini tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Pri Okrajnem sodišču v Ljubljani je v teku zapuščinski postopek po pok. A. A. Zapustnikov dedič je predlagal prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Šentjurju. Navedel je, da se večina dedičev nahaja na območju Šentjurja ter da vse nepremičnine, ki so predmet dedovanja, ležijo na območju poslovanja Okrajnega sodišča v Šentjurju, zato na podlagi tretjega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) predlaga, da se postopek vodi pred tem sodiščem.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je obrazložilo, da tudi sámo iz razlogov smotrnosti in ekonomičnosti predlaga delegacijo pristojnosti in dodaja, da ni zadržkov za prenos pristojnosti.

4. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu stvarno pristojno sodišče, na katerega območju je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Šentjurju, ker je glede na ugotovljene okoliščine očitno, da se bo postopek tam laže opravil, saj večina dedičev živi v bližini navedenega sodišča oziroma je vsem dedičem bližje kot Okrajno sodišče v Ljubljani.

Prim. sklep VS RS I R 90/2020 in I R 9/2004.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 25/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-04-17

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - pristnost oporoke - ničnost oporoke - lastnoročna oporoka - pristnost podpisa

1. Tožnik je v obravnavani zadevi uveljavljal ugotovitveni zahtevek, da oporoka ni pristna oziroma je nična ter da je toženka dedno nevredna. V postopku je bilo na podlagi izvedbe dokaza z izvedencem grafološke stroke ugotovljeno, da zapustnik A. A. ni napisal parafe (podpisa) pod besedilom oporoke. Oporoke ni lastnoročno podpisal. Izjava poslednje volje kot celota, vsebovana na listini datirani 2. 3. 2020, ne izvira od zapustnika.

2. Sodišče prve stopnje je: a) ugotovilo, da oporoka pokojnega A. A. z dne 2. 3. 2020 ni pristna oziroma je nična (I. točka izreka); b) ugotovilo, da je toženka nevredna dedovanja po pokojnem A. A., rojenem ... in umrlem ..., tako po zakonu kot po oporoki (II. točka izreka); in c) toženki naložilo v plačilo pravdne stroške tožnika.

3. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali je potrebno v terminalni fazi življenja pri ugotavljanju pristnosti pisave oporoke in podpisa na oporoki upoštevati vse okoliščine nastanka oporoke, vključno s psihofizičnim stanjem zapustnika, in šele na tej podlagi podati grafološki izvid in mnenje?

- Ali lahko sodba temelji na izvedenskem mnenju, ki določeno dejstvo ugotovi na stopnji verjetnosti 50 %?

- Ali verjetnost, da spornega podpisa in primerjalnih podpisov ni napisala ena in ista oseba, ki je enaka stopnji verjetnosti 50 %, zadostuje za ugotovitev o nepristnosti oporoke?

- Ali je breme dokazovanja o (ne)vedenju dejstva nepristnosti oporoke na tožeči stranki, ki vedenje tožene stranke o tem zatrjuje, ali na toženi stranki, ki navedeno dejstvo zanika?

- Ali je dedno nevreden tudi tisti, ki uporabi neveljavno oporoko, pri čemer mu dejstvo, da oporoke ni napisal in podpisal zapustnik ni znano oziroma mu ne more biti znano?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 1, 1/2, 14, 51, 181, 181/1

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 63, 63/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 27/2024
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2024-03-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nesreča na smučišču - višina soprispevka oškodovanke - zavrnitev predloga

1. Tožnica je upokojena učiteljica smučanja in profesorica športne vzgoje, ki je dne 27. 3. 2019 med uporabo vlečnice na sidra na ruški progi na areškem Pohorju po njeni nenadni zaustavitvi padla in si pri tem poškodovala levo koleno. Tožnica je s tožbo zahtevala plačilo denarne odškodnine v višini 22.000,00 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je podana objektivna odškodninska odgovornost zavarovanca toženke in tožnici prisodilo 13.800,00 EUR odškodnine za pretrpljeno nepremoženjsko škodo, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo in glede na uspeh v postopku naložilo plačilo stroškov pravdnima strankama. Pritožbeno sodišče je pritožbi toženke delno ugodilo in sodbo spremenilo tako, da je toženka dolžna plačati le še 4.900,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in ustrezno spremenilo stroškovni del odločitve.

3. Tožnica predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: "Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je tožnica 50% soprispevala k nastanku vtoževane škode, zgolj iz razloga, ker je bila "upokojena učiteljica športne vzgoje in stalna uporabnica" vlečnice na sidra, kljub temu, da iz izvedenskega mnenja izhaja, da je prišlo do spleta okoliščin, ki so tožnico privedle v povsem neobičajno situacijo in ob upoštevanju dejstva, da na trasi vlečnice "na sidra" tožnica ni imela niti možnosti izbire drugačne trase, niti prilagoditve hitrosti vožnje z vlečnico."

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju: ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 376a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 171

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.