VSRS Sklep II DoR 181/2023
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2023-10-04

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev obstoja in obsega skupnega premoženja - nastanek zunajzakonske skupnosti - umik dokaznega predloga - nastanek nove stvari - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da v skupno premoženje pravdnih strank spadajo premičnine, ki so razvidne iz I. točke izreka sodbe, in terjatev iz naslova prodaje premičnega premoženja glasbene opreme v znesku 2.500 EUR (I. točka izreka) ter da deleža pravdnih strank na skupnem premoženju znašata vsak do 1/2 (II. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek, da v skupno premoženje spadajo stanovanjska hiša s pripadajočo garažo na naslovu ..., ki stoji na parc. št. 1543/7., k. o. ..., osebni avtomobil in druge premičnine, kot izhaja iz izreka sodbe (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi pravdnih strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

- Ali je sodba Višjega sodišča v Ljubljani, opr. št. I Cp 32/2023 z dne 1. 3. 2023, obremenjena z absolutnimi bistvenimi kršitvami določb pravdnega postopka na podlagi 14. in 15. točke prvega odstavka 339. člena ZPP in bistvenimi kršitvami določb pravdnega postopka na podlagi 8. člena ZPP, ki vplivajo na pravilnost in zakonitost sodne odločbe?

- Ali je sodišče storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko ni zaslišalo vseh prič, ki jih je tožeča stranka predlagala za zaslišanje? Kdaj lahko sodišče upravičeno poseže v postopek in zavrne zaslišanje predlaganih prič, če dokaz z njihovim zaslišanjem ni umaknjen, ampak je izražena samo želja tožnice, da se nekaterih prič ne zasliši?

- Ali je sodišče storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko se ni opredelilo do navedb tožeče stranke glede skupnega nakupa stanovanja na ... v letu 1997 in ali predstavlja nakup skupnega stanovanja na ... voljo strank, da živita skupaj kot prava zakonca in življenje strank v tem stanovanju predstavlja notornost skupnosti?

- Ali je pravilen materialnopravni zaključek sodišča, da nepremičnina, stanovanjska hiša s pripadajočo garažo na naslovu ..., ki stoji na parceli št. 1543/7, katastrska občina ... (ID ...), v okoliščinah konkretnega primera ne sodi v skupno premoženje pravdnih strank na podlagi določb 22. člena ZTLR o nastanku nove stvari?

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 12

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009