TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 591/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na stopnicah - vzročna zveza - drsnost stopnic - izvedensko mnenje - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 38.000 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavlja štiri vprašanji: 1) ali je materialnopravno pravilno, da se je sodišče glede drsnosti zunanjih javnih površin oprlo na doktrino in standarde ZDA in Kanade; 2) ali je materialnopravno pravilna razlaga OSHA standarda „dokaj varno“, tj. da ta izraz pomeni ustrezne in dovolj varne stopnice za uporabo in da ne obstaja dodatna dolžnost poskrbeti za varno uporabo; 3) ali je sodišče v okoliščinah konkretnega primera bistveno kršilo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) – sodba nima razlogov o odločilnih dejstvih oziroma so razlogi nejasni in protispisni (mnenje dr. Gruma je v nasprotju z mnenjem Irene Gostiša Benčina, ni se izjasnilo o vzroku padca in razlogih za postavitev opozorilne table, glede izpovedi A. A. in B. B.); in 4) ali ravnanje stanovalcev bloka, ko so po tožničinem padcu na stopnice namestili protizdrsne trakove, na vhodna vrata pa opozorilo, da je hoja po stopnicah na lastno odgovornost, ne pomeni priznanja drsnosti stopnic, če so mokre in s tem odgovornosti za tožnici nastalo škodo. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 559/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - nepremoženjska škoda - kršitev osebnostnih pravic - enotna odškodnina - zmanjšanje življenjske aktivnosti - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu z zamudno sodbo naložilo plačilo 16.500 EUR nepremoženjske in 9.153,08 EUR premoženjske škode, oboje z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Za nepremoženjsko škodo je tožnici posebej prisodilo odškodnino za škodo iz naslova telesnih bolečin in nevšečnosti med zdravljenjem ter za strah, medtem ko je za škodo zaradi kršitve osebnostnih pravic in zmanjšanja življenjskih aktivnosti prisodilo enotno odškodnino. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja dve vprašanji: 1) ali je v okoliščinah konkretnega primera sodišče pravilno uporabilo določbo 179. in 182. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) v povezavi z določbo 181. člena OZ, s tem ko je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo nepremoženjske škode iz naslova duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti, z obrazložitvijo, da je odškodnina za duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti že zajeta v okviru odmere odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi kršitve osebnostne pravice in da tožnica ni upravičena do posebne odmere odškodnine iz naslova zmanjšanja življenjskih aktivnosti; in 2) ali ima sodba zadostne razloge za odločitev, da tožnica ni upravičena do odškodnine iz naslova utrpelih duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti in ali ima sodba zadostne razloge, ki utemeljujejo odločitev, da tožnica ni upravičena do odškodnine iz naslova zmanjšanja življenjskih aktivnosti. Njuno pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje neenotnost sodne prakse.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 13/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - poplačilo iz posebne razdelitvene mase - vrstni red poplačila terjatev - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sklep, izdan na podlagi petega odstavka 371. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, zaobjema vsebinsko odločitev o pravicah ločitvenih upnikov do vrstnega reda poplačil iz posebne razdelitvene mase, ali pa zaobjema le odločitev o vrstnem redu plačil, po katerem naj se izvede izplačila ločitvenim upnikom na podlagi obstoječih ločitvenih pravic iz posebne razdelitvene mase?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sklep, izdan na podlagi petega odstavka 371. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, zaobjema vsebinsko odločitev o pravicah ločitvenih upnikov do vrstnega reda poplačil iz posebne razdelitvene mase, ali pa zaobjema le odločitev o vrstnem redu plačil, po katerem naj se izvede izplačila ločitvenim upnikom na podlagi obstoječih ločitvenih pravic iz posebne razdelitvene mase?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 543.279,36 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 371, 371/5

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 10/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-22

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - postopek izvršbe - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - svaštvo med stranko in sodnikom pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je eden od dolžnikov iz tega izvršilnega postopka svak sodnice na sodišču pred katerim se vodi postopek, ta sodnica pa opravlja delo prav na izvršilnem oddelku, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Kot razlog je navedlo, da je eden od dolžnikov, in sicer A. A., svak okrajne sodnice B. B., ki je sodnica na izvršilnem oddelku.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti oziroma udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča.

4. Okoliščina, da je eden od dolžnikov iz tega izvršilnega postopka svak sodnice na sodišču pred katerim se vodi postopek, ta sodnica pa opravlja delo prav na izvršilnem oddelku, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Domžalah.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 82/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 83/2022
VSRS Sklep II DoR 135/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - sklepčnost tožbe - zavrnitev dokaznega predloga - opredelitev stranke - zavrnitev predloga

1. Tožnik je trdil, da je dejanski lastnik nepremičnine s parc. št. 6410/51, k. o. ... . Formalno je kot lastnik vpisan A. A., ki je oče njegove žene. Ker A. A. ni imel denarja za nakup stanovanja po Stanovanjskem zakonu iz leta 1991, je sredstva v višini 7.000 DEM zagotovil tožnik. Tožena stranka bi morala stanovanje prepisati na njegovo ženo ali hčeri.

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval, da se ugotovi, da je lastnik nepremičnine s parc. št. 6410/51, k. o. ..., in se na podlagi sodbe v zemljiški knjigi vknjiži lastninska pravica v njegovo korist. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je o stroških postopka. Strinjalo se je s presojo o nesklepčnosti tožbe. Tožnik s sklicevanjem na listine ne bi mogel odpraviti nesklepčnosti tožbenega zahtevka. Čeprav bi moralo sodišče v uvodu izpodbijane sodbe kot toženo stranko namesto dedičev poimensko navesti edino dedinjo B. B., to še ne izkazuje očitanih kršitev določb postopka.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

‒ Ali je lahko postala pravnomočna sodba prve stopnje, v kateri je tožena stranka tudi po stališču sodišča druge stopnje nepravilno označena?

‒ Ali je sodišče upoštevaje družinsko povezanost pravdnih strank pravilno zavrnilo zahtevek tožnika, da tožena stranka izroči listine s katerimi razpolaga, ki so tožniku ostale nedostopne in neznane, in bi lahko vplivale na oblikovanje tožbenega zahtevka in na odločitev sodišča?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 256/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje zavrnilo tožbeni zahtevek, da se odpravita odločbi tožene stranke z dne 10. 2. 2020 in z dne 5. 10. 2020, da je tožena stranka dolžna tožnici plačevati sorazmerni del starostne pokojnine v znesku 239,61 EUR mesečno oziroma v znesku, določenem z vsakokratno uskladitvijo pokojnin ter letni dodatek, vse za čas od 1. 2. 2020 dalje, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vsakokratnega mesečnega zneska, od vsakega prvega dne v koledarskem mesecu naprej do plačila ter da je tožena stranka dolžna tožnici plačati doslej zapadli znesek sorazmerne starostne pokojnine v višini 4.073,37 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek, da se odpravita odločbi tožene stranke z dne 25. 2. 2020 in z dne 15. 10. 2020.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja več vprašanj tako glede zmotne uporabe materialnega prava kot glede bistvenih kršitev določb pravdnega postopka.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo predlog za dopustitev revizije.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 32/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - stvarna pristojnost - zavrnitev predloga

Zaradi smotrnosti je dovoljeno prenesti le krajevno pristojnost, ne pa stvarne pristojnosti, kot predlaga tožnik.

1. Tožnik je tožbo zoper Republiko Slovenijo za plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu jo povzročila dva policista, vložil na Okrožno sodišče v Ljubljani, na katerem je že pred tem med njim in Zavarovalnico Triglav tekel spor III P 119/2020 za povrnitev iste škode. Okrožno sodišče v Ljubljani se je izreklo za stvarno nepristojno za odločanje o tožbi zoper državo in zadevo odstopilo v reševanje pristojnemu Okrajnemu sodišču v Ljubljani. To zadevo vodi pod opravilno številko II P 626/2021.

2. Tožnik je predlagal prenos krajevne pristojnosti v zadevi II P 626/2021 z Okrajnega sodišča v Ljubljani na Okrožno sodišče v Ljubljani zaradi združitve z zadevo III P 119/2020. Predlog je utemeljil z razlogi smotrnosti. Poudarja, da bi bilo nesmotrno, da bi o skupnih dejanskih in pravnih vprašanjih ločeno odločali različni sodišči.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Pristojnost je po določbi 67. člena ZPP dovoljeno iz razloga smotrnosti s sodišča, ki je stvarno in krajevno pristojno, prenesti na drugo sodišče le, če je tudi to stvarno pristojno. Povedano drugače: zaradi smotrnosti je dovoljeno prenesti le krajevno pristojnost, ne pa stvarne pristojnosti, kot predlaga tožnik.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

Tako N. Betetto, v : L. Ude in soavtorji, Pravdni postopek, zakon s komentarjem, Založba Uradni list Republike Slovenije in Gospodarski vestnik Založba, 1. knjiga, Ljubljana 2005, stran 289 (3. točka komentarja 67. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 101/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izpodbijanje očetovstva - prekluzivni rok - tožba za izpodbijanje očetovstva - enoletni prekluzivni rok za vložitev tožbe - zavrnitev predloga

1. Predlagatelj je vložil predlog zaradi izpodbijanja očetovstva. Zatrjeval je, da je izvedel, da naj ne bi bil biološki oče prvega nasprotnega udeleženca. Nasprotna udeleženca sta ugovarjala, da je njegov predlog neutemeljen, sicer pa ga je predlagatelj vložil prepozno.

2. Sodišče prve stopnje je predlog predlagatelja z dne 30. 8. 2021 kot prepoznega zavrglo. Predlagatelju je naložilo, da mora v roku 15 dni nasprotnima udeležencema povrniti stroške nepravdnega postopka v višini 452,46 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je predlagateljevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdne stranke krijejo same svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlagatelj. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je prekluziven rok enega leta (določen v drugem odstavku 128. člena Družinskega zakonika – v nadaljevanju DZ), v katerem je treba vložiti tožbo na izpodbijanje očetovstva in materinstva, odkar je vlagatelj izvedel za okoliščine, v skladu s 34. in 35. členom Ustave RS? 2) Ali rok enega leta (določen v drugem odstavku 128. člena DZ), v katerem je treba vložiti tožbo za izpodbijanje očetovstva in materinstva, odkar je vlagatelj izvedel za okoliščine, ki vzbujajo dvom, da je otrok njegov, zavezuje tudi tiste, ki so še pred uveljavitvijo DZ izvedeli za okoliščine, ki vzbujajo dvom, da je otrok njihov?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v predlagateljevem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1). Zato je njegov predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (367. c člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1). Predlagatelj, ki s predlogom ni uspel, namreč sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP in 42. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 128, 128/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 34, 35

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 11/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-22

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

spor o pristojnosti - razmejitev med pravdno zadevo in gospodarskim sporom - fizična oseba

Tožena stranka je fizična oseba in kot taka ne sodi med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih, zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi določb 482., 483. ali 484. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 81575/2021 z dne 20. 1. 2022 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 81575/2021 z dne 24. 11. 2021 ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, pri čemer vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR. Glede na določbo prvega odstavka30. člena ZPP je v takih primerih za sojenje pristojno okrajno sodišče, razen če je podana katera od izjem, ki so navedene v drugem odstavku 32. člena ZPP. V obravnavanem primeru se zastavlja vprašanje, ali je podana izjema po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, ki se nanaša na gospodarske spore.

5. Tožena stranka je fizična oseba in kot taka ne sodi med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP), zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi določb 482., 483. ali 484. člena ZPP.

6. Pristojnost okrožnega sodišča v obravnavanem primeru ni utemeljena niti s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, zato se za določitev stvarne pristojnosti uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (47. člen ZPP) je to Okrajno sodišče na Ptuju.

7. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 32, 32/2, 32/2-7, 481, 481/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.