VSRS Sklep II DoR 70/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - izvršilni postopek - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - laični predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Izpodbijani sklep ni sklep iz prvega odstavka 10. člena ZIZ, saj z njim ni bilo pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. Vrhovno sodišče je zato dolžnikovo vlogo zavrglo.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 16. 4. 2021 pritožbo dolžnika z dne 26. 4. 2021 zavrglo, ker je ugotovilo, da se je pritožil zoper sklep, ki se nanaša na procesno vodstvo in pritožba ni dovoljena.

2. S sklepom z dne 4. 8. 2021 je sodišče prve stopnje revizijo zavrglo, ker je ugotovilo, da revizija ni dovoljena, poleg tega pa je dolžnik revizijo vložil prepozno. Z istim sklepom je predlog za obnovo postopka zavrglo, ker je ugotovilo, da tudi predlog za obnovo postopka ni dovoljen. Zoper oba sklepa se je dolžnik pritožil. Višje sodišče je obe pritožbi zavrnilo in izpodbijana sklepa potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik na Vrhovno sodišče vložil laično pritožbo.

5. Zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, je dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek (prvi odstavek 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ). V postopku izvršbe in zavarovanja se smiselno uporabljajo določbe zakona o pravdnem postopku, če ni v tem ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno (15. člen ZIZ).

6. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ne predvideva pritožbe zoper izpodbijano odločitev sodišča druge stopnje, zato je Vrhovno sodišče dolžnikovo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

7. ZPP v tretjem odstavku 86. člena določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. To pravilo v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ne velja v primerih, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče v skladu s prvim odstavkom 91. člena ZPP zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP. ZPP tudi v 367. č členu določa, da če predlogu za dopustitev revizije ali reviziji ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena tega zakona, sodišče vlogo zavrže. Dolžnik v laični pritožbi ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

8. Izpodbijani sklep ni sklep iz prvega odstavka 10. člena ZIZ, saj z njim ni bilo pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. Vrhovno sodišče je zato dolžnikovo vlogo zavrglo (377. člen v zvezi s 367. č členom ZPP in prvim odstavkom 10. člena ZIZ). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 367č, 377

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 593/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 166/2020, VSRS Sklep II DoR 194/2020, VSRS Sklep II DoR 372/2021

VSRS Sklep II DoR 606/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 169/2020