VSRS Sklep II DoR 2/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-17

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - katastrofalna škoda - amputacija okončin - hude opekline - telesne bolečine - duševne bolečine zaradi skaženosti - trditveno breme - pomanjkljiva trditvena podlaga - duševne bolečine zaradi težke invalidnosti bližnjega - posredni oškodovanec - sprememba tožbe - prepozen dokaz - zavrnitev predloga

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec plačati prvemu tožniku odškodnino v višini 285.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 12. 2016 dalje, drugi tožnici odškodnino v višini 35.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 12. 2016 dalje, tretjemu tožniku in četrti tožnici pa vsakemu 26.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 12. 2016 dalje. V presežku je tožbene zahtevke zavrnilo in odločilo še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo v obrestnem delu zahtevka, v preostalem pa je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Odločilo je še, da toženec sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga toženec predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1) Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili določbe 179. in 180. člena Obligacijskega zakonika (OZ) pri presoji, kaj so pravno odločilna dejstva za presojo nepremoženjske škode?

2) Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili določbe 179. in 180. člena OZ in določbe Zakona o pravdnem postopku (ZPP; 2., 7. in 212. člen ZPP), ko sta presodili, da navedba fizičnih poškodb in medicinskih diagnoz zadosti trditvenemu bremenu glede navajanja pravno odločilnih dejstev za presojo nepremoženjske škode?

3) Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da pri hudi škodi na izgledu dokazovanje subjektivnega elementa skaženosti ni potrebno, ker je že vsebovan v objektivnem elementu skaženosti?

4) Ali je pravilno postopanje sodišča druge stopnje, ki je v okviru škode iz naslova skaženosti upoštevalo posttravmatsko depresijo in težave z navezovanjem stikov, glede na to, da je sodišče prve stopnje te okoliščine že upoštevalo v okviru škode iz naslova duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti?

5) Ali je dejstvo, da se je sodišče med zaslišanjem tožnikov seznanilo s fizičnim stanjem prvega tožnika in hudimi posledicami nezgode, pravno utemeljen razlog za odstop od zahteve po navedbi pravno odločilnih dejstev?

6) Ali sta sodišči prve in druge stopnje ravnali pravilno, ko sta škodo iz naslova telesnih bolečin po končanem zdravljenju ugotavljali iz drugih razlogov, kot jih je zatrjeval prvi tožnik?

7) Ali sta sodišči prve in druge stopnje ravnali pravilno, ko sta o spremenjeni tožbi druge tožnice, tretjega tožnika in četrte tožnice odločali na podlagi trditev in dokazov, s katerimi so tožniki utemeljevali tožbo pred njeno spremembo, ne pa tudi spremenjene tožbe?

8) Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili določbe ZPP in enakopravno obravnavali stranke in v skladu z razpravnim načelom, ko sta domnevali o dejanski in pravni podlagi spremenjene tožbe?

9) Ali je izvedensko mnenje izvedenke psihiatrične stroke dr. A. A., ki se opira na nedopustne dokaze (pisni izvid za prvega tožnika z dne 22. 1. 2019 in na mnenje dr. B. B.z dne 28. 8. 2014 glede tretjega tožnika, ki ima naravo navedb) in na izpovedbe in osebne razgovore s tožniki, ki so v bistvenem podani izven trditvene podlage, obremenjeno z bistvenimi kršitvami določb pravdnega postopka in se sodba nanj ne bi smela opreti?

10) Ali je sodišče druge stopnje zadostilo zahtevi po obrazloženosti sodne odločbe glede na podane pritožbene razloge?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179, 180

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 184, 184/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.