VSRS Sklep I R 34/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - sorodstveno razmerje med stranko v postopku in uslužbenko pristojnega sodišča - zemljiškoknjižni referent - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Ključno je, da z referentko, katere sin je stranka postopka, vsi vsakodnevno sodelujejo ter da gre za manjše sodišče z relativno majhnim številom zaposlenih. Te okoliščine predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je med strankama v teku pravdni postopek zaradi motenja posesti in odvzema posesti na nepremičnini, ki se vodi pod opr. št. P 31/2021.

2. Predsednica tega sodišča je podala predlog za delegacijo pristojnosti. Navaja, da je bila zadeva dodeljena v reševanje sodnici A. A., ki je dne 22. 3. 2021 podala predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je 4. toženec B. B., sin sodelavke, ki opravlja delo referentke v zemljiški knjigi. Z njo vsi vsakodnevno sodelujejo in se nikakor ne morejo izogniti objektivni nepristranskosti sodišča, saj so majhno sodišče z relativno majhnim številom zaposlenih. Dvom strank bi omajal zaupanje v sodišče. Predlaga, da Vrhovno sodišče skladno z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti, se po prevladujoči sodni praksi štejejo tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Sodna praksa je zavzela stališče, da je lahko v primeru majhnega sodišča okrnjen videz njegove nepristranskosti, če je na njem zaposlena stranka ali njen zakonec oziroma sorodnik.

Pred očmi je treba v teh primerih imeti vse okoliščine konkretnega primera.

5. Okoliščine, ki jih je navedlo sodišče v obravnavani zadevi, opisane v 2. točki tega sklepa, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Po presoji Vrhovnega sodišča je za odločitev ključno, da z referentko, katere sin je stranka postopka, vsi vsakodnevno sodelujejo ter da gre za manjše sodišče z relativno majhnim številom zaposlenih. Za sojenje pa mora biti podana objektivna nepristranskost sodišča.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in kot pristojno sodišče za odločanje določilo Okrajno sodišče v Kopru.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklepi I R 80/2018 (tožnikova mama je sodna zapisničarka), I R 77/2019 (dolžnikova sestra je vodja vpisnika), I R 134/2013 (toženkina teta je referentka na sodišču), I R 77/2016 (tožnikova hči je strokovna sodelavka), I R 88/2017 (toženka je sodnica), I R 88/2009 (toženec je zunajzakonski partner sodnice) itd.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.