TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 19/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-12

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

predlog za dopustitev revizije - ničnost letnega poročila - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče z zavrnitvijo primarnega tožbenega zahtevka za ugotovitev ničnosti letnega poročila pravilno uporabilo prvi odstavek 401. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče z zavrnitvijo primarnega tožbenega zahtevka za ugotovitev ničnosti letnega poročila pravilno uporabilo prvi odstavek 401. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1).

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo primarni zahtevek tožnice za ugotovitev ničnosti revidiranega letnega poročila družbe A. d.d. za poslovno leto 2013 (skupaj z revizorjevim poročilom) in za razveljavitev sklepov skupščine delničarjev družbe A. d.d. z dne 29. 8. 2014, s katerimi so bile podeljene razrešnice predsedniku uprave mag. C. C. za obdobje od 15. 7. 2013 dalje do izteka poslovnega leta, članici uprave B. B. za obdobje od 19. 12. 2013 do 31. 12. 2013 ter članom nadzornega sveta za poslovno leto 2013 (1. točka izreka). Sodišče je nadalje ugodilo podrednemu zahtevku za razveljavitev sklepov skupščine delničarjev družbe A. d.d. z dne 29. 8. 2014, da skupščina delničarjev družbe sprejme revidirano letno poročilo za leto 2013, skupaj z revizorjevim poročilom, ter podeli razrešnice predsedniku upravemag. C. C. za obdobje od 15. 7. 2013 dalje do izteka poslovnega leta, članici uprave B. B. za obdobje od 19. 12. 2013 do 31. 12. 2013 in članom nadzornega sveta za poslovno leto 2013 (2. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijani 2. točki izreka spremenilo tako, da je tožbo v delu, ki se nanaša na podredni zahtevek, zavrglo (III. točka izreka). Pritožbi tožeče stranke in stranskega intervenienta D. D., obe zoper 1. točko izreka prvostopenjske sodbe, je sodišče druge stopnje zavrnilo in v 1. točki izreka potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (IV. in V. točka izreka).

3. Zoper IV. točko izreka odločbe sodišča druge stopnje vlagata šesta in osma tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 401

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 38/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev sodne poravnave - rok za vložitev tožbe - res iudicata - prenovitev obveznosti - novacija - obstoj sodne poravnave - pooblastilo odvetniku - zavrnitev predloga

1. Tožnika s tožbo zahtevata, naj sodišče ugotovi ničnost posojilne in zastavne pogodbe s 29. 12. 2006 ter sodne poravnave s 23. 3. 2008. Hkrati zahtevata ugotovitev neveljavnosti vknjižbe hipoteke v zemljiški knjigi ter njen izbris.

2. Sodišče prve stopnje je tožbo zavrglo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavljata naslednja vprašanja:

1) ali določbi prvega odstavka 326. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ; da je prenovitev brez učinka, če je bila prejšnja obveznost nična) ter 327. člena OZ (da se v primeru, ko je pogodba o prenovitvi neveljavna, šteje, da prenovitve sploh ni bilo in da prejšnja obveznost sploh ni prenehala) zahtevata, da v okoliščinah obravnavane zadeve, ko je bila prenovitev obveznosti iz notarskega zapisa posojilne in zastavne pogodbe storjena s sklenitvijo sodne poravnave, sodišče odloči o zahtevku tožnikov za ugotovitev ničnosti navedenega notarskega zapisa, saj bi takšna ugotovitev pomenila, da prenovitve v obliki sodne poravnave sploh ni bilo;

2) ali lahko tožeči stranki v primeru, da prenovitve obveznosti v obliki sodne poravnave sploh ni bilo (327. člen OZ), zaradi česar prejšnja obveznost ni prenehala, kadar koli zahtevata ugotovitev, da je sodna poravnava (glede neobstoječe prenovitve) neobstoječa (II Ips 89/2020);

3) ali lahko prenovitev, za katero se po določbah OZ šteje, da je sploh ni bilo, kljub temu nastane (konvalidacija neobstoječega pravnega posla) zgolj zato, ker je bila domnevna prenova obveznosti storjena s sklenitvijo sodne poravnave; in

4) ali je bila sodna poravnava, ki ne izpolnjuje obličnostnih in drugih zakonskih pogojev iz 307. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP; zlasti glede katere ni izkazan podpis prvo tožene stranke (A. A.) na zapisniku o sklenjeni sodni poravnavi) in četrtega odstavka 306. člena ZPP v zvezi s tretjim odstavkom 3. člena ZPP, veljavno sklenjena.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 326, 326/1, 327

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 3, 3/3, 95, 95/1, 95/1-1, 306, 306/4, 307

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 9/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-10

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - izpodbijanje sklepa skupščine - izključitev manjšinskih delničarjev iz družbe - kršitev pravice delničarjev do obveščenosti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretne zadeve sklep skupščine o prenosu delnic manjšinskih delničarjev na glavnega delničarja izpodbojen zaradi kršitve pravice do obveščenosti po drugem odstavku 395. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1).

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je v okoliščinah konkretne zadeve sklep skupščine o prenosu delnic manjšinskih delničarjev na glavnega delničarja izpodbojen zaradi kršitve pravice do obveščenosti po drugem odstavku 395. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1)?

1. Sodišče prve stopnje je s svojo sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek na razveljavitev v izreku navedenih sklepov skupščine toženke z dne 5. 10. 2020, ki so se nanašali na razrešnico upravi in nadzornemu svetu ter na izključitev manjšinskih delničarjev in določitev višine odpravnine (I. točka izreka). Tožnicama je tudi naložilo nerazdelno povrnitev pravdnih stroškov toženke (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je ugodilo zahtevku za razveljavitev dveh sklepov skupščine, ki sta se nanašala razrešnico upravi in nadzornemu svetu, ter temu ustrezno spremenilo odločitev o pravdnih stroških (I. točka izreka), v preostanku zavrnilo pritožbo in potrdilo izpodbijano sodbo (II. točka izreka) ter toženki naložilo povrnitev stroškov pritožbenega postopka (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlagata tožnici predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 305, 395, 395/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 22/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev oporoke - dokazni standard - oporočna sposobnost zapustnika - nesposobnost - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo oporoko A. A., rojenega ..., sestavljeno 20. 5. 2014 v Šempetru pri Gorici. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je treba pri presoji ugovora zastaranja pravice zahtevati razveljavitev oporoke poleg enoletnega roka iz prvega in drugega odstavka 61. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) upoštevati tudi splošna pravila glede zastaranja, konkretno drugi odstavek 335. člena Obligacijskega zakonika. V nadaljevanju pa meni, da je sodišče nedopustno znižalo dokazni standard pri ugotavljanju oporočiteljeve oporočne nesposobnosti (ob tem se sklicuje na več odločb Vrhovnega sodišča). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča druge stopnje, da se v zvezi z začetkom teka subjektivnega roka iz prvega in drugega odstavka 61. člena ZD od upravičenca do izpodbijanja oporoke ne zahteva posebna skrbnost pri zbiranju podatkov, ki (mu) omogočajo vložitev zahtevka za razveljavitev oporoke; in (2) ali je sodišče druge stopnje ravnalo pravilno, ko je potrdilo stališče sodišča prve stopnje, da se mu pri ugotavljanju obstoja oporočiteljeve oporočne nesposobnosti ni bilo treba ukvarjati z oceno izpovedi strank in prič ter raznih listinskih dokazov, ki jih je toženka predlagala za namen dokazovanja njene trditve o neobstoju oporočiteljeve oporočne nesposobnosti, češ da je oporočiteljevo oporočno nesposobnost lahko ugotovilo že samo na podlagi ugotovitev sodnega izvedenca psihiatra, četudi sodni izvedenec psihiater ni mogel ugotoviti, da je bil oporočitelj na dan podpisa sporne oporoke gotovo, temveč le zelo verjetno oporočno nesposoben.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 61, 61/1, 61/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 582/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - premoženjska škoda - izguba zaposlitve - vzročna zveza - zavrnitev predloga

1. Tožnik zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva zahteva denarno odškodnino za premoženjsko in nepremoženjsko škodo.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v celoti zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka razveljavilo glede odločitve o zavrnitvi zahtevka za nepremoženjsko škodo ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. V ostalem delu je pritožbo zavrnilo in sodbo v izpodbijanem, a nerazveljavljenem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo in sklep sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednji vprašanji:

1) ali je za obstoj pravnorelevantne vzročne zveze med izbrisom iz registra centralnega prebivalstva ter izgubo urejenega formalnega statusa in škodo, nastalo zaradi onemogočene možnosti pridobitve zaposlitve v času izbrisa (do ponovne ureditve formalnega statusa), bistveno, ali je izguba zaposlitve neposredna posledica samega izbrisa ali pa je za obstoj vzročne zveze (bolj) bistvena ugotovitev o daljšem obdobju zaposlenosti pred izbrisom, kasneje pa ne več, ob dejstvu ponovne ureditve formalnega statusa izbrisane osebe takoj, ko je bilo to mogoče; in

2) ali je ob okoliščinah protipravnega izbrisa iz registra centralnega prebivalstva in daljšega obdobja zaposlenosti pred izbrisom ter ponovni ureditvi formalnega statusa, takoj ko je bilo to mogoče, materialnopravno pravilen zaključek, da izgubljeni dobiček ni posledica izbrisa, ker tožnik pred izbrisom (torej na dan 26. 2. 1992) ni bil zaposlen in morda ni bil v RS.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 16/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - spor o obsegu zapuščine - pogodba o dosmrtnem preživljanju - zapadlost terjatve - rok izpolnitve - zastaranje terjatve - pretrganje zastaranja - nepremagljive ovire - zavrnitev predloga

1. Tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj ugotovi, da v zapuščino po zapustniku A. A. spada tudi terjatev zapustnika do pokojnega B. B. iz naslova izplačila dednega deleža po pogodbi o dosmrtnem preživljanju z dne 5. 5. 1995, ki se nanaša na izsek lesa v skupni količini 1000 m³, in sicer da se iz gozda oddelek 19 poseka 900 m³ iglavcev in 100 m³ listavcev.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo zaradi zastaranja terjatve.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali podedljiva terjatev, določena s pogodbo o dosmrtnem preživljanju, če rok ni določen, zapade najkasneje s smrtjo dolžnika?

- Ali lahko terjatev, katere rok ni določljiv, zapade pred dolžnikovim pozivom na izpolnitev ali upnikovo zahtevo, da dolžnik sprejme izpolnitev?

- Ali izjemne okoliščine, kot so hudi družinski spori, lahko predstavljajo nepremagljive ovire, zaradi katerih upnik ni mogel sodno zahtevati izpolnitve obveznosti in zaradi katerih zastaranje ne teče?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 106, 117, 132

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 289, 338, 346, 360, 365, 546, 557

Zakon o obligacijskih razmerjih (1978) - ZOR  - člen 314, 363, 371, 383, 388

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 29/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - plačilo zavarovalnine - nastanek zavarovalnega primera - zapadlost obveznosti - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati znesek 757,80 EUR v 15 dneh, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izteka paricijskega roka dalje do plačila. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v delu, ki se nanaša na obresti, spremenilo tako, da mora toženka tožniku na znesek 757,80 EUR plačati zakonske zamudne obresti od 7. 5. 2014 dalje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je zmotno stališče sodišča druge stopnje, da zavarovalni primer nastane že v trenutku, ko je bilo vozilo poškodovano (ob tem se sklicuje na zadevi VSM I Cp 1270/2013 in VSL I Cp 527/2010). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je pravilna pravnomočna odločitev, da je v okoliščinah konkretnega primera zavarovalni primer lahko nastal že s samim nastankom poškodb vozila; in (2) ali je pravilna pravnomočna odločitev, da je mogoče v okoliščinah konkretnega primera zavarovalnici, ki sicer ima dolžnost ravnanja s skrbnostjo dobrega strokovnjaka, naložiti breme ugotavljanja nespornega dela zavarovalnine že na podlagi prijave škodnega dogodka in ogleda poškodovanega vozila ter izdanega računa za popravilo, čeprav zatrjuje sum prevare in nerazjasnitev okoliščin škodnega dogodka, zavarovanec pa sodelovalno dolžnost, določeno v zavarovani pogodbi, krši.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 606/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - prenehanje zunajzakonske skupnosti - neupravičena pridobitev - uporabnina - souporaba stanovanjske hiše - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je dopustilo spremembo tožbe z dne 7. 12. 2020 in tožencu naložilo, da mora tožnici plačati dvaindvajsetkrat po 266,54 EUR (skupno torej 5.863,88 EUR) z obrestmi, razvidnimi iz izreka sodbe. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo ter potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da tožnica nikoli ni želela (so)uporabljati svojega solastninskega deleža na stanovanjski hiši niti tega ni zahtevala. Zato ni upravičena do uporabnine. Zatrjuje tudi kršitve 14., 22. in 23. člena Ustave ter 6. člena Konvencije o varstvu človekovih pravic. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je predhodni zahtevek po (so)uporabi nepremičnine v konkretnem primeru, ko tožnica ves čas zavestno „a priori“ ni želela in tudi ni hotela (so)uporabljati svojega solastninskega deleža, procesna predpostavka za vložitev tožbenega zahtevka za plačilo uporabnine;

(2) ali je „druga posebna okoliščina“, na podlagi katere procesna predpostavka – zahteva po souporabi nima več posebne teže (in to v konkretnem primeru, ko je tožnica ves čas „a priori“ zavračala in ni želela (so)uporabljati svojega solastninskega deleža), res deljivost oziroma nedeljivost tri stanovanjske hiše v izmeri 300 m2 oziroma majhen solastninski delež tožnice in domneva, da je drugi solastnik nepremičnino oddajal; (3) kaj pravno pomeni, da solastninskega deleža tožnica niti pravno niti dejansko ni mogla (so)uporabljati, ob poznavanju dejstva, da tožnica svojega solastninskega deleža nikoli ni hotela in ne želela (so)uporabljati, in da je v konkretnem primeru šlo za tri stanovanjsko hišo v izmeri 300 m2; in (4) ali se lahko uporabnina v konkretnem primeru izračunava na podlagi čiste neto tržne najemnine za celotno hišo brez upoštevanja stroškov.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ob tem se sklicuje na zadeve VS RS II Ips 237/2013, II Ips 508/2006 in II Ips 90/2017 ter zadevi VSL II Cp 1249/2021 in I Cp 2217/2014.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.