VSRS Sklep II DoR 209/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - padec na stopnicah - subjektivna odškodninska odgovornost - javna pohodna površina - stopnišče - višinska razlika - strokovni standardi - zavrnitev predloga

1. Tožnik je trdil, da se je poškodoval pri spustu po stopnicah, ki vodijo z Glavnega trga proti Lentu pod oboki Starega mosta; pri sestopu s stopnice na vmesni kratki podest, ki je bil poškodovan (na talni površini je bila zaradi odstopanja betona luknja, globoka 3-4 cm in velika 30x20 cm ter se je videla armaturna mreža) si je zaradi nestabilnega dostopa na neravno površino zvil gleženj. S tožbo zahteva plačilo odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev višjega sodišča je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali je dopustno izdati sodbo sodišča II. stopnje brez utemeljene dokazne podlage oz. kadar gre za dokazno oceno sodišča I. stopnje, kjer to ni utemeljilo zaključkov na način, da bi bili ti zaključki objektivno preverljivi in bi zaključki temeljili na dokaznih trditvah strank v postopku in ne miselnih zaključkih sodišča I. stopnje, o katerih se predlagatelj tekom postopka ni mogel izrekati, saj trditve niso bile prezentirane? 2. Ali je dopustno izdati sodbo sodišča II. stopnje brez utemeljitve, da normalno pazljiv uporabnik stopnic te lahko uporablja varno, pri tem pa ne ugotavlja razlogov, in sicer da so odstopanja med dvema sosednjima stopnicama v globino v izmeri 3-4 cm (neprerekano dejansko stanje s strani nasprotnih udeleženk), nevarna, da gre za ritmično gibanje, kjer vsako večje odstopanje v globino ali višino ali širino nastopne ploskve lahko povzroči težave in je zato predlagatelj ob stopu na poglobljeni del nastopne plošče utrpel poškodbo, diagnosticirano kot zvin gležnja? 3. Ali gre za nedopustno ravnanje pri vzdrževanju stopnic, ki ne ustreza standardu normalne pohodne površine, čeprav sporna stopnica bistveno odstopa od predhodnih, da je globlja za 3-4 cm oz. za 25-27 %, ob dejstvu, da gre za stopnišče v naklonu, kjer globinska predstava poglobljenosti dela stopnice ni mogoča ali pa je težje zaznavna in da gre pri prehajanju stopnic za ritmično gibanje, stopnišče pa je zaradi pojava poglobljenega dela nastopne površine vzdrževano in posledično izvedeno v nasprotju z DIN standardom 180634, ki predstavlja tehnično smernico in priporočilo in se s tem posega v gradbene uzance.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.