VSRS Sklep II DoR 263/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - vračunanje darila - napotitveni sklep - pravni interes za ugotovitveno tožbo - zavrnitev predloga

1. Tožeča stranka (v nadaljevanju tožnici) sta s tožbo zahtevali ugotovitev, da je tožena stranka (v nadaljevanju toženka) od pokojnega očeta prejela darilo v višini 200.000 DEM ter da se ta znesek všteje v njen dedni delež. Toženka je ves čas postopka ugovarjala neobstoj pravnega interesa tožeče stranke, saj je bilo pravnomočno ugotovljeno, da se bo po pokojnemu očetu dedovalo po oporoki (tožbeni zahtevek na ugotovitev neveljavnosti oporoke je bil zavrnjen).

2. Sodišče prve stopnje ugodilo tožbenem zahtevku tožnic in ugotovilo, da je toženka prejela navedeni denar ter vštelo ta znesek v njen dedni delež.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožno toženke ter se v zvezi s pravnim interesom tožeče stranke sklicevalo na pravno mnenje občne seje VSRS z dne 22. 6. 1994.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije toženka. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali stališče Vrhovnega sodišča RS v pravnem mnenju občne seje z dne 22.06.1994, ki je v tem, da če zapuščinsko sodišče eno stranko napoti na pravdo, ker so v zapuščinskem postopku med strankami sporna dejstva, od katerih je odvisna dedna pravica, je pravni interes za ugotovitveno tožbo izkazan že s pravnomočnim napotitvenim sklepom, velja absolutno v vseh primerih, ali pa lahko stranka pravni interes, ki je sicer obstajal na podlagi pravnomočnega napotitvenega sklepa zapuščinskega sodišča, zaradi naknadne pravnomočne odločbe sodišča v neki drugi pravdi, tudi izgubi?

– Ali lahko sodišče prve stopnje zavrne dokazne predloge tožene stranke, s katerimi slednja dokazuje neobstoj nekaterih relevantnih dejstev, nato pa v sodbi ugotovi, da tožena stranka svojega dokaznega bremena ni zmogla in obstoja relevantnih dejstev ni ovrgla ter nato sodišče prav na obstoju navedenih relevantnih dejstev, ki jih toženka ni uspela ovreči, opre svojo odločitev ter ali je pravilno stališče pritožbenega sodišča v napadeni sodbi, da bi tožena stranka morala kršitev neizvedbe dokazov grajati že pred postopkom na prvi stopnji, pa jih ni in zato njene tovrstne sicer natančno argumentirane pritožbene navedbe niso upoštevane?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.