TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 103/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Izpostavljeni razlogi ob razumnih merilih ne ustvarjajo videza pristranskosti pristojnega sodišča. Tudi sicer so odpravi morebitnih napak v sodnih postopkih namenjena pravna sredstva in zatrjevane napake niso razlog za prenos pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Radovljici je v teku izvršilni postopek I 60/2020 zaradi izterjave.

2. Dolžnik je 4. 6. 2021 predlagal, da se po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) prenese stvarna pristojnost iz Okrajnega sodišča v Radovljici na Okrajno sodišče na Jesenicah ali Okrajno sodišče v Kranju.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko okrnile že sam videz nepristranskosti sodišča. Dolžnik zatrjuje, da tej zahtevi ni zadoščeno. Okrajno sodišče v Radovljici naj bi neobičajno postopalo že v nepravdni zadevi N 75/2017 glede delitve solastnine. Navaja, katera vsa pravna sredstva je vložil, vključno z ustavno pritožbo. Dejstvo, da sodišče stranke s pooblaščenci poučuje, katerih pravnih sredstev ne bo toleriralo, meče dvom na objektivnosti in nepristranskost sodišča, vložitev pravnih sredstev je njegova pravica. Sodišče tudi sili stranki, da podpišeta sporazum in preprečita prisilno dražbo. Predvsem ga moti, da sodišče obravnava zadevo prednostno, saj zadeva po zakonu ni prednostna; sodišče pa postopa izredno hitro. Predlaga vpogled v spis N 75/2017, v listine in dokaze v zadevi I 60/2020 in prilaga elektronsko sporočilo, ki naj bi dokazovalo prisilo sodišča v sklenitev sporazuma.

6. Po presoji Vrhovnega sodišča te okoliščine niso takšne, da bi narekovale prenos pristojnosti na drugo sodišče. Izpostavljeni razlogi ob razumnih merilih ne ustvarjajo videza pristranskosti pristojnega sodišča. Tudi sicer so odpravi morebitnih napak v sodnih postopkih namenjena pravna sredstva in zatrjevane napake niso razlog za prenos pristojnosti.

Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Npr. sklepa Vrhovnega sodišča I R 113/2016 z dne 10. 11. 2016 in I R 134/2015 z dne 17. 12. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 46/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog za delegacijo pristojnosti - prenos pristojnosti - pravnomočno razsojena zadeva - res iudicata - pravni interes - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

O tožbenem zahtevku tožnikov je bilo že pravnomočno odločeno, zato toženca nimata več pravnega interesa za delegacijo pristojnosti. Predlog tožencev je posledično nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče s smiselno uporabo določbe drugega odstavka 319. člena ZPP zavrglo.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je tekla pravda P 21/2019, v kateri je sodišče izdalo sklep na podlagi pripoznave, P 21/2019 z dne 18. 11. 2019, ki je postal pravnomočen 30. 11. 2019. Pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje namreč ni bila vložena.

2. Toženca na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) predlagata prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z območja Okrožnega ali Višjega sodišča v Ljubljani, razen na Okrajno sodišče v B. Navajata, da predlagata izločitev sodnice A. A., ki je hkrati tudi predsednica Okrajnega sodišča v A. Druga tožnica je bivša tržna inšpektorica, ki je delovala predvsem na območju A. in B., in je zato imela veliko stika s sodiščema na tem območju. Nadalje navajata, da se razpravljajoča sodnica in druga tožnica tudi osebno zelo dobro poznata in sta včasih tudi skupaj popili kavo na javnem kraju. In končno, da je sodnica postopke, ki tečejo med pravdnimi strankama, vodila pristransko, saj večkrat ni sledila procesnim pobudam s strani tožencev, hkrati pa je v celoti sledila pobudam nasprotne stranke. Menita, da videza nepristranskosti zato ni. Predodelitev zadeve drugemu sodniku na istem sodišču pa ni mogoča, ker gre za majhno sodišče, razpravljajoča sodnica pa je tudi predsednica sodišča.

4. O tožbenem zahtevku tožnikov je bilo že pravnomočno odločeno, zato toženca nimata več pravnega interesa za delegacijo pristojnosti. Predlog tožencev je zato nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče s smiselno uporabo določbe drugega odstavka 319. člena ZPP

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sodišče mora med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je stvar že pravnomočno razsojena. Če ugotovi, da je bila pravda začeta o zahtevku, o katerem je bilo že pravnomočno odločeno, zavrže tožbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 319, 319/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 13/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

zapuščinski postopek - napotitev dediča na pravdo - pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sklepa sodišča prve stopnje - zavrnitev pritožbe

V postopku po 357a členu ZPP ni dopustno posegati v vsebinsko presojo, ali so podani pogoji za napotitev na pravdo. To je odvisno od tega, ali so med dediči sporna dejstva ali pravo (v zvezi z vrednostjo nekaterih parcel – kar je pomembno v kompleksni enačbi izračunavanja nujnih deležev po dveh zapustnikih).

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep o dedovanju.

2. Višje sodišče je odločalo o pritožbi dedičev, jim ugodilo, sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

3. Zoper sklep vlaga dedinja A. A. pritožbo po 357a. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Meni, da bi pritožbeno sodišče lahko vse rešilo samo. Zavzema se za razveljavitev izpodbijanega sklepa. Pritožbeno sodišče bi postopek z izvedencem lahko dopolnilo samo. Napada stališče pritožbenega sodišča, da je med dediči podan spor o dejstvih, zaradi česar bi bilo treba postopek prekiniti in stranke napotiti na pravdo. Spor o vrednosti posameznih nepremičnin je namreč odvisen od rešitve pravnega vprašanja.

ni dopustno posegati v vsebinsko presojo, ali so podani pogoji za napotitev na pravdo. To je odvisno od tega, ali so med dediči sporna dejstva ali pravo (v zvezi z vrednostjo nekaterih parcel – kar je pomembno v kompleksni enačbi izračunavanja nujnih deležev po dveh zapustnikih).

6. Glede na presojo pritožbenega sodišča so bila razveljavitvena pooblastila uporabljena pravilno. Zato je Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (četrti odstavek 357a člena ZPP).

Da se navedena določba razteza tudi na zapuščinski postopek, je Vrhovno sodišče že odločilo v zadevi Cp 28/2019.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 163

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 126/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovalna pogodba - nepremoženjska škoda - razlaga splošnih pogojev - ničnost - zavrnitev predloga

1. Tožnik od toženke - zavarovalnice na podlagi sklenjenega zavarovanja zahteva povrnitev nepremoženjske škode, nastale v škodnem dogodku dne 25. 7. 2017, v katerem je utrpel fissuro (poko) v skafoidu desnega zapestja.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati 200 EUR

z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 4. 2018 dalje do plačila. V presežku (za znesek 8.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je sodišče druge stopnje ustrezno obrazložilo svojo odločitev, da se v konkretni zadevi uporabi določba Posebnih pogojev o omejeni zavarovalni vsoti do 200 EUR;

2) ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo petega odstavka 21. člena Posebnih pogojev za zavarovanje hiše, Hiša 1/16; in

3) ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je presodilo, da gre tožniku za nepravi zlom kosti odškodnina največ v višini 200 EUR, ko je zavarovalno kritje za zlom kosti omejeno na 25.000 EUR, Posebni pogoji pa za nepravi zlom odškodnine ne zajezijo na 200 EUR.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Peti odstavek 21. člena Posebnih pogojev za zavarovanje hiše namreč določa: „Za škodo, ki je posledica poškodb, ki so opredeljene kot nateg, zvin, izpah, poka (fissura), odrgnina, udarnina katerega koli dela telesa znaša zavarovalna vsota po škodnem dogodku 200 EUR, ne glede na to, ali je oškodovanec utrpel eno ali več v tem odstavku naštetih poškodb.“

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 27/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje med stranko v postopku in uslužbenko pristojnega sodišča - sodniški pomočnik - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Ker je sodniška pomočnica, zaposlena na pristojnem sodišču, sestra upnika, slednje predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Brežicah.

1. Okrajno sodišče v Krškem je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v izvršilnem postopku zaradi izvršitve odločbe o stikih. Navedlo je, da v predmetni zadevi kot upnik nastopa brat sodniške pomočnice A. A., zaposlene na izvršilnem oddelku pristojnega sodišča, kar bi utegnilo pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti sodišča. Gre za manjše sodišče, znotraj katerega so se med sodelavci izoblikovali bolj tesni osebni odnosi, pomembna pa je tudi narava postopka (družinska zadeva), saj gre za prisilno izvršitev sodne odločbe o stikih med upnikom in njegovim mladoletnim sinom (nečakom zaposlene).

2. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Ker je sodniška pomočnica, zaposlena na pristojnem sodišču, sestra upnika, to pomeni tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Brežicah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 58/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2021
VSRS Sklep II DoR 592/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - prekinitev teka procesnega roka - odredba predsednika VSRS o posebnih ukrepih zaradi nastanka pogojev po 83. a členu ZS - neplačilo sodne takse - fikcija umika predloga

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je bilo tožniku prisojenih 12.000 EUR odškodnine za škodo, nastalo zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, v presežku pa je bil njegov zahtevek zavrnjen.

2. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. Za predlog za dopustitev revizije je bila s plačilnim nalogom z dne 30. 11. 2020, ki je bil predlagateljevemu pooblaščencu vročen 11. 12. 2020, odmerjena sodna taksa v višini 409 EUR. Plačilni nalog je vseboval pojasnilo, da je treba sodno takso plačati v 15 dneh od vročitve naloga in da se bo, če sodna taksa v roku ne bo plačana oziroma če v tem roku ne bo zaprošeno za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, štelo, da je bil predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Petnajstdnevni rok za plačilo se je, upoštevaje vmesno prekinitev teka procesnih rokov na podlagi odredbe predsednika Vrhovnega sodišča št. Su 407/2020 z dne 13. 11. 2020, ki je trajala do vključno 31. 1. 2021, iztekel 15. 2. 2021. Predlagatelj sodne takse do tega dne ni plačal. Revizijsko sodišče ga je z dopisom z dne 2. 3. 2021 seznanilo s tem dejstvom in mu dalo možnost, da se o njem izjavi. Predlagatelj je dne 24. 3. 2021 vložil predlog za oprostitev plačila sodne takse, v katerem navaja, da ne razpolaga s sredstvi za plačilo sodne takse in da je bil plačila taks oproščen tudi v postopku pred sodiščema nižjih stopenj.

6. V skladu s tretjim odstavkom 105.a člena ZPP se v primeru, če v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, sodna taksa za predlog za dopustitev revizije ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, šteje, da je vloga umaknjena. Predlog za taksno oprostitev mora torej biti vložen znotraj roka za plačilo sodne takse. V obravnavanem primeru je predlagatelj predlog vložil prepozno, saj se je rok za plačilo sodne takse iztekel že 15. 2. 2021. Pogoji za obravnavo prepozno vloženega predloga za taksno oprostitev tako niso podani.

7. Glede na navedeno je nastopila fikcija umika predloga za dopustitev revizije.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 384/2017, enako tudi VSRS Sklep II DoR 291/2020
VSRS Sklep II DoR 38/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - odmera odškodnine za nepremoženjsko škodo - kršitev osebnostnih pravic - neupravičena obsodba - pogojna obsodba - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) toženki naložilo, da mora tožniku plačati znesek 10.000,00 EUR z obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje pritožbi tožnika in toženke zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženka se v predlogu za dopustitev revizije zavzema za znižanje odškodnine. Poudarja, da je bila tožniku neupravičeno izrečena (le) pogojna obsodba in mu prostost ni bila odvzeta. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče kršilo določbe pravdnega postopka iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 22. člen Ustave z opustitvijo opredelitve do konkretnih, argumentiranih pritožbenih ugovorov in relevantnih toženkinih navedb (da primerjava z zadevo VSL II Cp 2635/2012 ni ustrezna, da je opredelitev do zadeve VSL II Cp 890/2001 pavšalna, da sodišče prve stopnje ni prišlo samo s seboj v nasprotje, in da objava tožnikovega imena v medijih ni vplivala na zmanjšanje njegovega ugleda); (2) ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede odškodnine za nepremoženjsko škodo in višine le-te za neupravičeno obsodbo; ter (3) ali je sodišče pravilno zapolnilo pravni standard pravične denarne odškodnine in ali je posledično tudi odmera odškodnine za nepremoženjsko škodo materialnopravno pravilna, ko je po oceni toženke neustrezno upoštevalo kriterija individualizacije in objektivne pogojenosti odškodnine.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 57/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-25

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - zdravstvena dejavnost - urgentna služba - povrnitev stroškov - ugovor zastaranja - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

- kakšna je pravilna razlaga drugega odstavka 45.b člena Zakona o zdravniški službi (ZZdrS) v okoliščinah konkretnega primera in

- ali je sodišče druge stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko se ni opredelilo do ugovora zastaranja.

- kakšna je pravilna razlaga drugega odstavka 45.b člena Zakona o zdravniški službi (ZZdrS) v okoliščinah konkretnega primera in

- ali je sodišče druge stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko se ni opredelilo do ugovora zastaranja?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbi delno ugodilo in izpodbijano zavrnilno sodbo spremenilo tako, da je ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 3.779,28 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 9. 2019. Višji zahtevek (to je glede 8.492,08 EUR z obrestmi) pa je zavrnilo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 339

Zakon o zdravniški službi (1999) - ZZdrS  - člen 45b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 107/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - medicinska napaka (zdravniška napaka) - opustitev dolžnega ravnanja - vzročna zveza - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožeča stranka zahteva plačilo 52.000,00 EUR odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi patološkega zloma tretjega ledvenega vretenca, kar naj bi bilo posledica medicinske napake osebne zdravnice tožeče stranke, ker jo je prepozno napotila na ustrezne preglede. Tožničina osebna zdravnica je bila zaposlena pri zavarovancu tožene stranke.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožeča stranka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

– Ali je v konkretni zadevi ugotovljena verjetnost, da je opustitvi dolžnega zdravničinega ravnanja, tudi ob upoštevanju teže te kršitve oziroma opustitve, pravno-vrednotno upravičeno pripisati nastanek škodnega dogodka?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, gleda katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožeča stranka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 239, 239/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.