TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII R 9/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-31

Marjana Lubinič (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - delegacija pristojnosti

Ker je tožena stranka upravnik stavbe, v kateri posluje sodišče, je zaradi zagotavljanja nepristranskega sojenja podan tehten razlog, da o zahtevku zoper toženo stranko ne odloča to sodišče.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Mariboru.

1. Tožnica je zoper toženo stranko vložila tožbo za plačilo odškodnine pri Delovnem sodišču v Celju.

2. Začasna predsednica Delovnega sodišča v Celju je predlagala, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tem sporu, ker je tožena stranka upravnik stavbe, v kateri sodišče posluje, tako da je z njim dejansko v stalnih stikih (npr. zaradi vzdrževalnih del, razdelitve stroškov).

3. Na podlagi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. Ker je tožena stranka upravnik stavbe, v kateri posluje sodišče, je zaradi zagotavljanja nepristranskega sojenja podan tehten razlog, da o zahtevku zoper toženo stranko ne odloča to sodišče. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tem sporu določilo Delovno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 34/2022-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Peter Golob (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), Marko Prijatelj

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SODNE TAKSE - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga

Predlog za dopustitev revizije se šteje za umaknjen.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je s sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper odločbo št. DT 429-136/2020-8 z dne 14. 10. 2020, s katero je Finančna uprava Republike Slovenije zavrnila tožničino zahtevo za izplačilo izredne pomoči v obliki mesečnega temeljnega dohodka za mesec junij 2020.

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo je tožnica (v nadaljevanju predlagateljica) na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala, naj dopusti revizijo zaradi več pomembnih pravnih vprašanj.

3. Predlog za dopustitev revizije se šteje za umaknjen.

4. Po prvem in drugem odstavku 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

5. Predlagateljica ob vložitvi predloga za dopustitev revizije sodne takse, ki mora biti plačana po predpisih o sodnih taksah, ni plačala. Zato jo je Vrhovno sodišče s plačilnim nalogom X DoR 34/2022 z dne 24. 1. 2022 pozvalo na njeno plačilo in ji določilo rok 15 dni ter jo opozorilo na posledice neplačila. Po podatkih v spisu je predlagateljica navedeni plačilni nalog prejela 3. 2. 2022. Rok za plačilo sodne takse se je tako iztekel 18. 2. 2022. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni plačana.

6. Vrhovno sodišče je predlagateljico seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni bila plačana, in ji dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem izjavi. Hkrati jo je opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Na navedeni poziv se predlagateljica ni odzvala.

7. Ker predlagateljica dolžne takse v roku ni plačala in ker tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks (tretji odstavek 105.a člena ZPP), je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 20/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-10

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - navadna vročitev - neosebna vročitev - prepozen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po 142. členu ZPP se ne zahteva osebno vročanje sodbe sodišča druge stopnje.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti pogodbe o prodaji poslovnega deleža in podredni tožbeni zahtevek za razveljavitev te pogodbe.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pooblaščenki tožeče stranke je bila sodba sodišča druge stopnje z navadno vročitvijo vročena 31. 12. 2021. Po 142. členu ZPP se ne zahteva osebno vročanje sodbe sodišča druge stopnje, saj tak način vročanja po prvem odstavku tega člena velja le za tožbo, sodno odločbo, zoper katero je dovoljena posebna pritožba, izredno pravno sredstvo in nalog za plačilo sodne takse za vlogo iz prvega odstavka 105.a člena tega zakona in vabilo stranki na poravnalni narok ali prvi narok za glavno obravnavo, če poravnalni narok ni bil razpisan.

5. Rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je v konkretnem primeru začel teči 1. 1. 2022 in je iztekel v ponedeljek 31. 1. 2022. Predlog, vložen s priporočeno pošto dne 2. 2. 2022, je prepozen in ga je Vrhovno sodišče zato zavrglo (377. člen v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 16/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

spor o pristojnosti - društvo - gospodarski spor - subjektivni kriterij za gospodarski spor

V obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožena stranka kot društvo ne izpolnjuje kriterijev iz prvega odstavka 481. člena ZPP. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP. Pristojnost okrožnega sodišča tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP. Ker vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR, se za določitev stvarne pristojnosti uporablja splošno pravilo iz prvega odstavka 30. člena ZPP o pristojnosti okrajnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 2572/2022 z dne 24. 2. 2022 zaradi vloženega ugovora dolžnika razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 2572/2022 z dne 14. 1. 2022 in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče na Ptuju v pravdnem postopku.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tej zadevi pristojno okrajno sodišče, ker ne gre za gospodarski spor, saj je tožena stranka društvo, gre pa za spor o premoženjskopravnem zahtevku in vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR.

3. Za odločanje v zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. V obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožena stranka kot društvo ne izpolnjuje kriterijev iz prvega odstavka 481. člena ZPP. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP. Pristojnost okrožnega sodišča tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP. Ker vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR, se za določitev stvarne pristojnosti uporablja splošno pravilo iz prvega odstavka 30. člena ZPP o pristojnosti okrajnega sodišča.

5. Tožena stranka ima sedež na Ptuju, zato je po pravilu iz prvega odstavka 47. člena ZPP v tem sporu krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1, 32, 32/2, 47, 47/1, 481, 481/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 20/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

spor o pristojnosti - spor o avtorski sorodnih pravicah - priobčevanje komercialnih fonogramov - izključna krajevna pristojnost

Tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih (ZS) pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 3743/2022 z dne 16. 3. 2022 zaradi vloženega ugovora dolžnika razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 3743/2022 z dne 19. 1. 2022 in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče na Ptuju v pravdnem postopku.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da se spor nanaša na avtorski sorodno pravico in da je zato podana izključna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. Iz prve pripravljalne vloge tožeče stranke, s katero dopolnjuje tožbo, je razvidno, da tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih (ZS) pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 32, 32/2, 32/2-6

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 103, 103/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 188/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da sta med strankami postopka tudi sodnici na sodišču, ki naj bi obravnavalo zadevo, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča takšna okoliščina, ki utemeljuje prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani vložil tožbo zoper štiri tožence, med njimi tudi A. A. in B. B., ki sta sodnici na pristojnem sodišču.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je podalo predlog za delegacijo krajevne pristojnosti 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v katerem navaja, da bi bil lahko zaradi dejstva, da sta toženi tudi dve sodnici pristojnega sodišča, s sojenjem na tem sodišču okrnjen videz objektivne nepristranskosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). "Drugi tehtni razlogi", ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti, so tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča ali videz te nepristranskosti. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven.

5. Okoliščina, da sta med strankami postopka tudi sodnici na sodišču, ki naj bi obravnavalo zadevo, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča

6. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

Glej, npr., sklep VS RS I R 136/2015 z dne 10. 12. 2015, I R 138/215 z dne 2. 12. 2015 idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 197/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - vložitev kazenske ovadbe zoper sodnike pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Dolžničin predlog je povsem pavšalen in zakonsko določenih razlogov za delegacijo ne izkazuje z zadostno stopnjo verjetnosti.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, Centralni oddelek za verodostojno listino, je zoper dolžnico izdalo sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine. Po pravnomočnosti sklepa je bila zadeva odstopljena v reševanje krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču na Jesenicah.

2. Dolžnica je „zaradi pritiskov kriminalcev na sodišče“ dne 24. 11. 2021 predlagala delegacijo pristojnosti iz jeseniškega sodišča na katero koli drugo sodišče, „v izogib prijavi kaznivega dejanja“. Upnik je odgovoril, da se s predlogom ne strinja, da gre za zavlačevalni manever in da je sklep tako ali tako že v čakalni vrsti za izvrševanje pri banki in pri dolžničinem izplačevalcu stalnih prejemkov (ZPIZ).

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Dolžničin predlog je povsem pavšalen in zakonsko določenih razlogov za delegacijo ne izkazuje z zadostno stopnjo verjetnosti.

6. Vrhovno sodišče je predlog za delegacijo pristojnosti zato zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 152/2018, enako tudi VSRS Sklep I R 155/2018, VSRS Sklep I R 154/2018, VSRS Sklep I R 153/2018
VSRS Sklep II DoR 532/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - povrnitev škode - mokra in spolzka tla kot nevarna stvar - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je v drugem sojenju zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožnici plačati 5.700,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničini pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v delu, ki se nanaša na zavrnitev tožbenega zahtevka za plačilo 1.200,00 EUR, razveljavilo. V preostalem izpodbijanem delu je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da se toženka ne more razbremeniti svoje objektivne odgovornosti za tožnici nastalo škodo, ker so mokra, spolzka tla v okoliščinah konkretnega primera predstavljala nevarno stvar.

Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je v primeru, ko gre za padec na mokrih, spolzkih tleh, za katere ni mogoče predvideti, da so mokra in nevarna, podana objektivna odgovornost za škodo, ki je posledica dejstva, da so mokra tla nevarna stvar v smislu določb Obligacijskega zakonika; (2) ali lahko sodišče opre svojo odločitev na „pogostost“ pojava (v tem primeru padca nazaj), čeprav izvedensko mnenje dopušča možnost padca naprej; in (3) ali lahko izvedenec s področja strojništva poda izvedensko mnenje o morebitnem obsegu poškodb pri padcu.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ob tem se sklicuje na zadevi VS RS II Ips 270/2000 in II Ips 859/2009, zadevo VSL II Cp 622/98 ter zadevo VDSS Pdp 801/2013.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 199/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča - objektivna nepristranskost sodišča - dvom v nepristranskost sojenja - ugoditev predlogu

Okoliščina, da stvarno in krajevno pristojno sodišče posluje v stavbi, h kateri se bo ugotavljalo pripadajoče zemljišče in da slednjega sodniki in osebje navedenega sodišča (so)uporabljajo, bi po oceni Vrhovnega sodišča gotovo vzbujala dvom v nepristranskost njegovega odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Republika Slovenija je na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Krškem vložila predlog za ugotovitev pripadajočega zemljišča k stavbi z naslovom ..., zgrajeni na parceli št. 1422 k. o. ..., ki je njena last.

2. Okrajno sodišče v Krškem je predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo z okoliščino, da je stavba, navedena v prejšnji točki obrazložitve, v naravi sodna stavba, v kateri imata poslovne prostore tako Okrožno sodišče v Krškem kot tudi Okrajno sodišče v Krškem ter s pričakovanjem, da bo v javnosti in med nasprotnimi udeleženci vzbujen dvom v nepristranskost odločanja, če bo o predlogu odločalo Okrajno sodišče v Krškem.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti. Okoliščina, da stvarno in krajevno pristojno sodišče posluje v stavbi, h kateri se bo ugotavljalo pripadajoče zemljišče in da slednjega sodniki in osebje navedenega sodišča (so)uporabljajo, bi po oceni Vrhovnega sodišča gotovo vzbujala dvom v nepristranskost njegovega odločanja.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Grosupljem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 49/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 555/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

laična pritožba - predlog za dopustitev revizije - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Dolžnik je zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje vložil laično pritožbo, ki jo je Vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

3. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v tretjem odstavku 86. člena v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma lahko stranka nastopa tudi sama, če izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP), česar dolžnik ni izkazal.

4. Predlog za dopustitev revizije je torej zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče v skladu s 377. členom v zvezi s 367.č členom in prvim odstavkom 91. člena ZPP ter 15. členom ZIZ zavrglo.

5. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 91, 91/1, 367č, 377

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 555/2021, z dne 09.02.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:II.DOR.555.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.