VSRS Sklep I R 19/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je tožnik več kot dvajset let zaposlen na Okrožnem sodišču v Novem mestu kot referent v službi za brezplačno pravno pomoč in sodeluje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v Novem mestu, ki (lahko) o zadevi odločajo (brezplačno pravno pomoč namreč izvajajo na okrožnih sodiščih tudi za okrajna sodišča), pri čemer sta obe sodišči v isti sodni stavbi, kar pomeni, da so se med tožnikom in sodniki Okrajnega sodišča v Novem mestu, upoštevaje tožnikovo dolgoletno zaposlitev v sodni stavbi obeh sodišč, vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za zaposlene na različnih sodiščih, utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v Novem mestu.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Krškem.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je tožnik kot referent zaposlen na Okrožnem sodišču v Novem mestu v službi za brezplačno pravno pomoč in da razpravljajoča sodnica, kot sodnica na področju pravdnih in zapuščinskih zadev Okrajnega sodišča v Novem mestu, tudi sama sodeluje z njim. Tožnik je bil najprej zaposlen na Okrajnem sodišču v Novem mestu, kasneje (najmanj 20 let) pa na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Poleg tega se obe sodišči nahajata v isti sodni stavbi, zato se tožnik redno srečuje in sodeluje s sodniki ter zaposlenimi tudi na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Navaja še, da gre za manjše sodišče in posledično intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem. Ker bi navedene okoliščine lahko vzbudile resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Dejstvo, da je tožnik več kot dvajset let zaposlen na Okrožnem sodišču v Novem mestu kot referent v službi za brezplačno pravno pomoč in sodeluje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v Novem mestu, ki (lahko) o zadevi odločajo (brezplačno pravno pomoč namreč izvajajo na okrožnih sodiščih tudi za okrajna sodišča), pri čemer sta obe sodišči v isti sodni stavbi, kar pomeni, da so se med tožnikom in sodniki Okrajnega sodišča v Novem mestu, upoštevaje tožnikovo dolgoletno zaposlitev v sodni stavbi obeh sodišč, vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za zaposlene na različnih sodiščih, utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v Novem mestu.

5. Ker navedeni razlog predstavlja tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Krškem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.