TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 279/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - neposredno izvršljiv notarski zapis kot izvršilni naslov - zaznamba neposredne izvršljivosti - zavrnitev predloga

1. Upnica je zoper dolžnico vložila predlog za izvršbo na podlagi izvršilnega naslova, in sicer notarskega zapisa Sporazuma o zavarovanju denarne terjatve z dne 19. 12. 2008, katerega sestavni del je Kreditna pogodba z dne 15. 12. 2008. Kredit je bil dan za namen izvedbe projekta A., v zavarovanje terjatve pa je bilo zastavljenih več nepremičnin, na katerih je bila kasneje oblikovana etažna lastnina in so sedaj v lasti (med drugimi tudi) dolžnice.

2. Sodišče prve stopnje je ugovoru zastavne dolžnice delno ugodilo in sklep o izvršbi I 4508/2019 razveljavilo v delu, v katerem je sodišče dovolilo izvršbo za izterjavo: rednih obresti v znesku preko zneska 52.900,10 EUR, zakonskih zamudnih obresti v znesku 164.588,10 EUR, zakonskih zamudnih obresti od glavnice v znesku 13.620.772,75 EUR od 19. 11. 2010 dalje do plačila ter predlog za izvršbo v tem delu zavrnilo in izvršbo v tem delu ustavilo (I. točka izreka). V ostalem delu je ugovor dolžnice zavrnilo (II. točka izreka) in dolžnici naložilo povrnitev stroškov odgovora na ugovor upnika (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanih II. in III. točki izreka. Odločilo je, da vsaka stranka krije sama svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Dolžnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Šlo naj bi za pomembna pravna vprašanja, glede katerih naj sodne prakse Vrhovnega sodišča ne bi bilo, in naj bi bila pomembna za zagotovitev pravne varnosti in spoštovanja ustavnih pravic. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

I.) Ali je kreditna pogodba, ki ne določa obsega terjatve, sklenjena v neposredno izvršljivem zapisu, primeren izvršilni naslov?

II.) Ali je neposredno izvršljiv notarski zapis sporazuma o zavarovanju denarne terjatve s hipoteko, brez zaznambe neposredne izvršljivosti v zemljiški knjigi, lahko izvršilni naslov za izterjavo zavarovane terjatve, zoper novega lastnika zastavljene nepremičnine, ki pa ni hkrati osebni dolžnik in zastavitelj?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 305/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na poledeneli površini - odškodninska odgovornost upravnika večstanovanjske stavbe - opustitev dolžnega ravnanja - neskrbno čiščenje - neočiščena površina - soprispevek oškodovanca k nastali škodi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je uveljavljala plačilo odškodnino za škodo, ki ji je nastala zaradi padca na poledeneli površini v njenem stanovanjskem naselju.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju izdalo vmesno sodbo, da je toženka v 80 % odškodninsko odgovorna tožnici za nastalo škodo v škodnem dogodku 3. 1. 2016.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbe tožnice, toženke in stranskega intervenienta zavrnilo in vmesno sodbo potrdilo.

4. Stranski intervenient je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Odločitev drugostopenjskega sodišča naj bi odstopala od sodne prakse Vrhovnega sodišča RS in višjih sodišč oziroma naj glede identičnega dejanskega stanja sodne prakse sploh ne bi bilo. Predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je toženka oziroma njen podizvajalec na dan škodnega dogodka poskrbel za ustrezno vzdrževanje v smislu izvajanja zimske službe na Mesarski ulici v Ljubljani?

- Ali je v konkretnem primeru, upoštevaje vse okoliščine primera, odločitev sodišča druge stopnje, da je toženka ravnala protipravno in je kršila pogodbene obveznosti ter da je podana njena odgovornost, pravilna?

- Ali je sodišče druge stopnje s tem, ko ni pojasnilo, kaj vse bi morala toženka oziroma njen podizvajalec storiti, da bi se v konkretnem primeru štelo, da je bilo ustrezno poskrbljeno za zimsko čiščenje, storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 397/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-12-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - nepopolna tožba - dopolnitev tožbe - zavrženje tožbe - zavrnitev predloga

1. Tožnica je na okrajno sodišče vložila nepopolno tožbo, bila je pozvana na njeno dopolnitev in opozorjena na posledice, če ne bo ravnala v skladu z napotilom. Dopolnitev tožbe je vložila en dan prepozno. Okrajno sodišče je upoštevalo vrednost spornega predmeta, navedeno v dopolnitvi tožbe, in zadevo odstopilo okrožnemu sodišču. Okrožno sodišče je tožbo vročalo tožencema, ki sta nanjo odgovorila. Nato je izdalo sklep, da se tožba in njena dopolnitev zavržeta in tožnici naložilo povračilo pravdnih stroškov.

2. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 5. 2. 2021 tožbo in dopolnitev tožbe zavrglo, z dopolnilnim sklepom z dne 5. 3. 2021 pa je tožnici naložilo povračilo pravdnih stroškov prvega toženca in druge toženke v višini 1.633,82 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice zavrnilo in potrdilo sklepa sodišča prve stopnje.

4. Tožnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, glede katerih naj prakse Vrhovnega še ne bi bilo oziroma naj bi izpodbijana odločitev od nje odstopala:

(1.) Ali sta sodišči pravilno uporabili določbe 108. in 180. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)?

(2.) Ali obstoji kršitev 8., 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 33, 33/6

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 521/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-12-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - prodajna pogodba - predpogodba - prava pogodbena volja strank - kupnina - zavrnitev predloga

1. Tožnik je uveljavljal plačilo preostanka kupnine iz naslova prodajne pogodbe za njegovo nepremičnino. Trdil je, da sta s toženko najprej sklenila predpogodbo, v kateri je bila za nepremičnino dogovorjena cena 88.000,00 EUR, in da sta hkrati že v predpogodbi ugotovila, da mu je toženka izročila 60.000,00 EUR. Za preostanek kupnine je bilo dogovorjeno, da ga toženka plača v roku dveh let od podpisa pogodbe. Določeno je bilo, da se bo lastninska pravica na toženko vknjižila do 7/10, za preostanek pa, ko bo plačana kupnina v celoti. Kasneje sta sklenila glavno pogodbo, v kateri je bila navedena cena 50.000,00 EUR in zapisano zemljiškoknjižno dovolilo za 7/10 nepremičnine.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo 28.000,00 EUR zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, glede katerih naj bi izpodbijana odločitev odstopala od ustaljene sodne prakse:

1. Ali je podana kršitev materialnega prava, ker sodišče ni ugotavljalo prave volje strank v smislu 82. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) in v skladu s splošnimi načeli OZ?

2. Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 14. tč. drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker prvostopenjska sodba nima razlogov o trditvah tožnika?

3. Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 8. tč. drugega odstavka 339. člena ZPP, ker prvostopenjsko sodišče ni odločalo o postavljenih trditvah v smislu 82. člena OZ in splošnih načel OZ?

4. Ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka v smislu 8. tč. in 14. tč. drugega odstavka 339. člena ZPP, ker drugostopenjska sodba nima razlogov o pritožbenih trditvah v zvezi z drugim odstavkom 82. člena OZ?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 33, 33/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 381/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-10-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - priposestvovanje stvarne služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica je uveljavljala priposestvovanje služnosti poti na treh nepremičninah tožene stranke, po kateri naj bi ona in njeni bližnji, pred tem pa njeni pravni predniki do svoje parcele hodili in vozili več kot sto let.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da obstaja služnost prehoda s hojo, vožnjo s traktorjem s priključki in kmetijsko mehanizacijo za potrebe kmetijske rabe gospodujočega zemljišča tožnice - parcele št. 1908/3, k. o. ..., preko služečih parcel št. 1852/2, 1906/1 in *68, vse k. o. ..., v lasti tožene stranke, povsod v širini 2,50 metra in višini 2,60 metra (I. točka izreka), toženi stranki naložilo odstranitev podpornega stebra, skladovnice drv in zmanjšanje grede na služečih nepremičninah (II. točka izreka) in ji prepovedalo prihodnje posege v služnostno pravico (III. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek za ugotovitev širšega obsega služnosti (IV. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženi stranki sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložili predlog za dopustitev revizije. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanj, glede katerih naj bi odločitev drugostopenjskega sodišča nasprotovala praksi Vrhovnega sodišča:

◦ Ali lahko upravičenec priposestvuje služnost v drugačnem, večjem obsegu, kot jo je dejansko kontinuirano izvrševal v priposestvovalni dobi?

◦ Ali se tek priposestvovanja prekine v času, ko upravičenec služnostnega upravičenja dalj časa ne izvršuje iz razlogov na njegovi strani in se takšno obdobje v priposestvovalno dobo ne všteva?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 217

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III Ips 36/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-15

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Matej Čujovič, dr. Miodrag Đorđević, mag. Rudi Štravs

Dokler Vrhovno sodišče ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo revizijo. Vrhovno sodišče zato le ugotovi, da je revizija umaknjena.

Ugotovi se, da je tožeča stranka revizijo umaknila.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo kupnine16.512.698,12 EUR po Pogodbi o odstopu terjatev z dne 30. 12. 2016 (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Vrhovno sodišče je s sklepom III DoR 15/2020-8 z dne 10. 3. 2020 na predlog tožeče stranke dopustilo revizijo glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili določbo četrtega odstavka 5. člena Pogodbe o odstopu terjatev z dne 30. 12. 2016.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava, nato pa je z vlogo z dne 2. 2. 2021 revizijo umaknila. Ker revizijsko sodišče še ni izdalo odločbe, je umik revizije po drugem odstavku 334. člena v zvezi s 383. členom Zakona o pravdnem postopku dopusten in upošteven, zaradi česar revizijsko sodišče o reviziji ne bo odločalo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 572/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-13

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izbris iz registra stalnega prebivalstva - kršitev osebnostnih pravic - izbrisani - apatrid - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine - postavitev izvedenca medicinske stroke - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožniku plačati odškodnino v znesku 3.950,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 3. 2017 dalje v štirih obrokih. Višji tožbeni zahtevek pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

4. 1) ali je pravilna odločitev nižjih sodišč, da pri ugotavljanju in presoji duševnih bolečin, tako po intenziteti kot tudi po trajanju, ki jih je tožnik utrpel zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, ni potrebno postaviti sodnega izvedenca medicinske stroke; in

2) ali je upoštevajoč ugotovljena dejstva odmera višine prisojene odškodnine ustrezna.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 530/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-13

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - podjemna pogodba (pogodba o delu) - odstop od pogodbe zaradi neizpolnitve - odgovornost za stvarne napake - uveljavljanje jamčevalnih zahtevkov - grajanje napak - notifikacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Toženec je na podlagi ustno sklenjene podjemne pogodbe na tožničinem stanovanjskem objektu ter gospodarskem poslopju izvajal določena elektroinštalacijska dela. Tožnica zatrjuje, da toženec dogovorjenih del ni opravil v celoti oziroma jih je opravil nestrokovno, zato zahteva povračilo zneska odprave stvarnih napak na lastne stroške.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali odgovornost za stvarne napake izključuje uporabo splošnih pravil o poslovni odškodninski odgovornosti;

2) ali je notifikacija stvarnih napak nujno potrebna oziroma ali se lahko odškodnina za nekvalitetno opravljeno delo zahteva že na podlagi 131., 638. in 111. člena Obligacijskega zakonika;

3) ali je sodišče s tem, ko ni izvedlo predlaganega dokaza z izvedencem, kršilo tožničino pravico do izjave in ustavno procesno jamstvo iz 22. člena Ustave; in

4) ali je sodba nižjega sodišča neobrazložena glede: a) dokazne ocene izvedenih dokazov, b) zavrnitve dokaznih predlogov; c) zatrjevanih pravnih posledicah odstopa od pogodbe in č) tožničinih trditev, da se njena zavrnitev toženčevega računa ali opravljen inšpekcijski nadzor ob navzočnosti toženca lahko štejeta kot grajanje stvarnih napak.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 111, 131, 638

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 164/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-23

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Vladimir Horvat

OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dopuščena revizija - tožba za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila - zastaranje - izbrisna tožba

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna odločitev, da zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila ni zastaran.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna odločitev, da zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila ni zastaran.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo tožbeni zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila, v katerem prvotoženka izrecno in brezpogojno dovoljuje, da se pri nepremičniniID znak ... vknjiži lastninska pravica tožeče stranke (4. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 350

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 243

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 169/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - UPRAVNI SPOR

zavrženje predloga za vrnitev v prejšnje stanje - postulacijska sposobnost za pritožbo - pooblastilo za zastopanje družbe - zastopanje družbe po zakonitih zastopnikih - zakoniti zastopnik pravne osebe - zavrženje pritožbe kot nedovoljene

V skladu z 80. členom ZPP sodišče po uradni dolžnosti pazi, da stranko zastopa njen zakoniti zastopnik. Vrhovno sodišče je tako po vpogledu v podatke AJPES ugotovilo, da obravnavane pritožbe ni vložil pritožnikov zakoniti zastopnik.

Pritožbo je vložila oseba, ki te pravice nima. Taka pritožba ni dovoljena, zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom v I. točki izreka na podlagi 24. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo tožnikov predlog za vrnitev v prejšnje stanje, v II. točki izreka pa je na podlagi 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti zavrglo njegovi pritožbi zoper sklepa istega sodišča I U 147/2020-5(k) z dne 24. 4. 2020 in I U 147/2020-4 z dne 2. 7. 2020.

2. Zoper navedeni sklep sodišča prve stopnje je tožnik (v nadaljevanju pritožnik) vložil pritožbo in Vrhovnemu sodišču predlagal, naj izpodbijani sklep razveljavi.

4. Pritožnik je pravna oseba, organizirana v pravnoorganizacijski obliki družbe z omejeno odgovornostjo. Pravna oseba sama ne more opravljati procesnih dejanj, ampak jo zastopa njen zakoniti zastopnik (78. člen ZPP). V skladu z 32. členom Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) gospodarsko družbo zastopajo osebe, ki so določene z zakonom ali aktom o ustanovitvi družbe na podlagi zakona (zakoniti zastopnik), po prvem odstavku 515. člena istega zakona družbo z omejeno odgovornostjo zastopa eden ali več poslovodij oziroma direktorjev.

5. V skladu z 80. členom ZPP sodišče po uradni dolžnosti pazi, da stranko zastopa njen zakoniti zastopnik. Vrhovno sodišče je tako po vpogledu v podatke AJPES ugotovilo, da obravnavane pritožbe ni vložil pritožnikov zakoniti zastopnik. Pritožba je namreč vložena po A. A. (v pritožbi naveden kot direktor pritožnika), ki po podatkih AJPES ni direktor družbe,

niti ni izkazan drug pravni temelj (npr. pooblastilo), na podlagi katerega bi bila navedena oseba upravičena zastopati pritožnika v tem postopku.

6. To pomeni, da je pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima (četrti odstavek 343. člena ZPP). Taka pritožba ni dovoljena, zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

7. O zadevi je odločala sodnica posameznica na podlagi prvega odstavka 366. a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Pooblastilo za zastopanje mu je prenehalo 30. 1. 2020, to je pred začetkom tega sodnega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 78, 80, 343, 343/4

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 32, 515, 515/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.