VSRS Sklep II DoR 405/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-10-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pravna narava pogodbe - darilo - posojilo - namen pogodbenikov - nesporazum (disenz) - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga

1. Tožnik je od toženke zahteval vrnitev zneska 4.000 EUR, ki ji ga je po njegovih navedbah posodil 12. 2. 2019. Toženka je ugovarjala, da ji je tožnik navedeni znesek podaril. Nakazilo zneska med pravdnima strankama ni bilo sporno, sporen pa je bil namen strank ob sklenitvi pravnega posla.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik od toženke zahteval plačilo 4.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 31. 12.2019 in povrnitev njegovih pravdnih stroškov s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Tožniku je naložilo, da mora v roku 15 dni povrniti toženki njene pravdne stroške v znesku 611,51 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Tožniku je naložilo, da mora v roku 15 dni povrniti toženki njene stroške pritožbenega postopka v znesku 299,99 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je glede na izpostavljena nesporna dejstva - okoliščine izročitve vtoževanega zneska materialno pravilen zaključek, da je šlo za darilo in ne posojilo? 2) Ali se glede na izpostavljena nesporna dejstva, ne glede na to, ali gre za rezultat predloženih dokazov ali pa priznanih oziroma neprerekanih dejstev, procesno dokazno breme prevali na toženko v smislu dokazovanja namena pravdnih strank pri sklepanju predmetnega pravnega posla? 3) Ali gre v konkretnem primeru lahko za disenz v smislu 16. člena Obligacijskega zakonika ter ali bi moralo sodišče druge stopnje pri razsoji uporabljati ta pravna pravila? Uveljavlja kršitev določb postopka iz 7., 8., 212., 214. in 215. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter po 8., 14. in 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP, kršitev 14. in 22. člena Ustave RS ter kršitev 14. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in svoboščin. Sklicuje se na odločbi Vrhovnega sodišča II Ips 312/2015 in II Ips 308/2016.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je njegov predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 16

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 8, 212, 214, 215, 339, 339/2, 339/2-8, 339/2-14, 339/2-15, 367a, 367a/1, 367c

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 14, 22

Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) - člen 14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.