VSRS Sklep II DoR 456/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-26

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - nepravdni postopek - demenca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. V obravnavani zadevi je šlo za vprašanje postavitve nasprotne udeleženke pod skrbništvo ter odvzema njene aktivne in pasivne volilne pravice.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se nasprotna udeleženka postavi pod skrbništvo (I. točka izreka); da se za skrbnika imenuje Center za socialno delo Ljubljana, enota Grosuplje, (II. točka izreka); da je skrbnik dolžan v varovankinem imenu in na njen račun storiti vse, kar sodi v redno poslovanje in upravljanje njenega premoženja ter jo zastopati v zvezi z urejanjem in uveljavljanjem vseh njenih pravic, interesov in koristi (III. točka izreka); da mora voditi evidenco o svojem delu (IV. točka izreka); da se nasprotni udeleženki odvzame aktivna in pasivna volilna pravica (V. točka izreka); da je center za socialno delo dolžan v 30-ih dneh po pravnomočnosti sklepa izvesti postopek popisa in cenitve premoženja (VI. točka izreka), in da je nasprotna udeleženka dolžna predlagateljici povrniti njene stroške postopka (VII. točka izreka)

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Nasprotna udeleženka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali bolezensko stanje demence predstavlja okoliščino, ki sama po sebi utemeljuje postavitev posameznika pod skrbništvo?

2. Ali je dopustno na podlagi odgovorov na vprašanja o funkcijah organov zakonodajne in izvršilne veje oblasti ter poimenovanju članov teh organov ter tem podobnih vprašanj, na katere verjetno ne bi znal odgovoriti pretežni del prebivalstva, ter na podlagi zahtev po matematičnih izračunih pri posamezniku s I. stopnjo izobrazbe (nedokončano osnovno šolo), ki je celotno življenje opravljal delo na kmetiji in se s tematiko, na katero se nanašajo vprašanja, ni nikdar ukvarjal, sklepati o kognitivnem upadu posameznika ter na tej podlagi odločati o njegovi opravilni sposobnosti kot temeljni človekovi pravici?

3. Ali je dopustno odvzeti opravilno sposobnost 82 let stari osebi, ki brez težav funkcionira v vsakodnevnih, običajnih zadevah (da torej sama poskrbi za svojo higieno, prehrano, obisk trgovine, sosedov) zgolj zato, ker ne pozna posebnih postopkov (npr. za urejanje zadev pri upravni enoti), si pa v zvezi z njimi sama zagotovi ustrezno (tudi strokovno) pomoč pri znancih, odvetniku, ipd.?

4. Ali ne bi moralo ocenjevanje take osebe temeljiti na podlagi pregleda in preverbe funkcioniranja pod nestresnimi okoliščinami, saj je znano, da stresne okoliščine preizkusov, zlasti pri starejših, neizobraženih osebah, prinašajo slabše rezultate preizkusov in posledično oceno, ki je pri nasprotni udeleženki rezultirala v njeni postavitvi pod skrbništvo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.