VSRS Sklep X DoR 190/2022-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

UPRS (zunanji oddelek v Celju) sodba IV U 54/2021

Nataša Smrekar (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Andrej Kmecl

predlog za dopustitev revizije - brezplačna pravna pomoč - pomembno pravno vprašanje izkazano - vprašanje, pomembno za razvoj prava prek sodne prakse - dopuščena revizija

Ali sta sodišče in organ za brezplačno pravno pomoč s tem, da posamezna preiskovalna dejanja štejeta za sodni postopek v smislu 7. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči, kršila materialno pravo?

Ali je pri dodeljevanju brezplačne pravne pomoči v postopku oprave posameznih preiskovalnih dejanj položaj osumljenca in oškodovanca enak?

Ali sta sodišče in organ za brezplačno pravno pomoč s tem, da posamezna preiskovalna dejanja štejeta za sodni postopek v smislu 7. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči, kršila materialno pravo?

Ali je pri dodeljevanju brezplačne pravne pomoči v postopku oprave posameznih preiskovalnih dejanj položaj osumljenca in oškodovanca enak?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo, vloženo zoper odločbo Okrožnega sodišča v Celju, opr. št. Bpp 261/2021 z dne 19. 2. 2021, s katero je tožena stranka ugodila prošnji prosilke za odobritev brezplačne pravne pomoči kot oškodovanki v postopku oprave kazenskih preiskovalnih dejanj.

2. V obrazložitvi je Upravno sodišče navedlo, da ima oškodovanec pravico do pravne pomoči že v predkazenskem postopku, ker se rezultati te faze preiskovalnih dejanj lahko uporabijo v kasnejšem kazenskem postopku. Poudarilo je, da Evropsko sodišče za človekove pravice šteje za kazenske zadeve vse tiste zadeve, ki so kazenske že po naravi stvari, ter da morajo biti posamezniku, v primeru, ko gre za tako zadevo, zagotovljene pravice do obrambe in poštenega postopka. Ocenilo je, da je tudi postopek posameznih preiskovalnih dejanj mogoče šteti za kazensko zadevo v smislu 6. člena Evropske konvencije za človekove pravice in zato predstavlja sodni postopek. Zato je v interesu pravičnosti in učinkovitosti sodnega varstva, da se tudi oškodovancem v postopkih posameznih preiskovalnih dejanj prizna svetovanje in brezplačno zastopanje po zagovorniku.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije po 367. b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1. Vrhovnemu sodišču je predlagala, naj dopusti revizijo zaradi treh pomembnih pravnih vprašanj, ki se vsa nanašajo na dodelitev brezplačne pravne pomoči v postopku oprave preiskovalnih dejanj.

4. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa, izpolnjeni. Gre namreč za pravni vprašanji, ki sta pomembni za enotnost in razvoj sodne prakse, o katerih Vrhovno sodišče še ni odločalo, pomembni pa sta za vse nadaljnje postopke dodeljevanja brezplačne pravne pomoči v fazi oprave posameznih preiskovalnih dejanj. Zato je Vrhovno sodišče predlogu v navedenem obsegu ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP), pri čemer je drugo dopuščeno vprašanje preoblikovalo zaradi večje jasnosti in zamejenosti.

6. Glede preostalega vprašanja Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.