TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 622/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - smrt bližnjega - medicinska napaka (zdravniška napaka) - neustrezno zdravljenje - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da sta toženki solidarno dolžni tožnici plačati znesek 27.029,26 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je bilo zdravljenje njenega sedaj pokojnega moža neustrezno in se ob tem sklicuje na izvedensko mnenje prof. dr. Strleta. Poudarja, da bi moralo biti zdravljenje sistemsko (in ne lokalno), ker je šlo za sistemsko okužbo. Zatrjuje tudi kršitev 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali so redna sodišča ob presoji pridobljenega izvedenskega mnenja tega dolžna upoštevati kot celoto ali za pravilno in popolno povzemanje ugotovitev izvedenca zadostuje že povzemanje zgolj posameznih delov ali citatov izvedenskega mnenja; (2) ali lahko redna sodišča s svojim laičnim mnenjem na področju stroke (v tem primeru medicine) nadomestijo mnenje izvedenca; in (3) ali se zatrjevana protispisnost nanaša na odločilno dejstvo, ki je povzročilo, da je odločitev takšna, kot je.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 380/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 365/2022
VSRS Sklep II DoR 55/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - zemljiškoknjižni postopek - vknjižba lastninske pravice - zaznamba vrstnega reda - zaznamba izbrisne tožbe - zaznamba izbrisne tožbe pri zaznambi vrstnega reda za pridobitev lastninske pravice - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca zoper sklep, s katerim je bil dovoljen vpis lastninske pravice v vrstnem redu zaznambe izbrisne tožbe. Pojasnilo je, da je predlagateljica podala predlog za izvedbo vpisov na podlagi pravnomočne sodbe P 525/2018 z dne 1. 9. 2020.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo drugega nasprotnega udeleženca zavrnilo. Presodilo je, da so bili izpolnjeni vsi pogoji za dovolitev vpisa po 148. členu Zakon o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1).

3. Drugi nasprotni udeleženec je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja: Ali je sodišče s tem, ko je pri nepremičninah parc. št. 414/1 in 414/2, k. o. ..., izbrisalo lastninsko pravico A. A. na podlagi oznake te pravice v sodbi Okrožnega sodišča v Celju P 525/2018, ravnalo v nasprotju s četrtim odstavkom 31. člena ZZK-1 v zvezi z 2. točko prvega odstavka 148. člena ZZK-1?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v predlagateljevem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z drugim odstavkoma 120. člena ZZK-1 in 42. ter 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1). Zato je njegov predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP, v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 31, 31/4, 148, 148/1, 148/1-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 17/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - strokovni sodelavec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je drugi toženec zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi moralo odločati o njegovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

1. Tožeča stranka (v nadaljevanju tožnik) je zoper toženo stranko vložila tožbo zaradi motenja posesti. Ker toženi stranki (v nadaljevanju toženca) na tožbo nista odgovorili, je sodišče izdalo zamudni sklep, s katerim je zahtevku tožnika ugodilo. Toženca sta nato vložila predlog za vrnitev v prejšnje stanje in odgovor na tožbo. Sodišče prve stopnje je presodilo, da predlog drugega toženca za vrnitev v prejšnje stanje ni utemeljen. Drugi toženec je zoper sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje vložil pritožbo na Višje sodišče v Ljubljani, ki je na podlagi predloga sodnice poročevalke na Vrhovno sodišče posredovalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Predlagatelj trdi, da je drugi toženec zaposlen pri Višjem sodišču v Ljubljani kot strokovni sodelavec na izvršilnem oddelku in je zato izkazan tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da je drugi toženec zaposlen kot strokovni sodelavec na Višjem sodišču v Ljubljani, ki bi moralo odločati o njegovi pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo višje sodišče. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sojenja je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Višje sodišče v Kopru. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019; I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015; I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 17/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - prikrajšanje nujnega deleža - vračanje darila - napotitev na pravdo - stranka zapuščinskega postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je v sklepu o dedovanju ugotovilo, da zapuščina zapustnice po doslej znanih podatkih obsega: sorazmerni del neizplačanih pokojninskih prejemkov pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljevanju ZPIZ) v višini 861,45 EUR; da zapustnica ni napravila oporoke, bila je vdova, od zakonitih dedičev je zapustila dediča I. dednega reda, in sicer hčer A. A. in sina B. B.; da sta zapustnica in hči A. A. dne 28. 5. 2001 v obliki notarskega zapisa sklenili sporazum o odpovedi neuvedenemu dedovanju, po katerem je hči po materi v celoti odpravljena in iz naslova dedovanja nima pravice ničesar zahtevati. Nadalje je sodišče za dediča na podlagi zakona razglasilo zapustničinega sina B. B. do celote zapuščine in sklenilo, da je po pravnomočnosti sklepa s terjatvijo do ZPIZ-a upravičen v celoti razpolagati.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje dedič B. B. vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednji vprašanji:

1) ali se darilo vnuku, ki k dedovanju po pokojnem ni poklican, upoštevajo pri ugotavljanju vrednosti zapuščine in če da, ali je vnuk dolžan takšno darilo vrniti v zapuščino; in

2) ali ima prevzemnik po izročilni pogodbi, h kateri dedič izročevalca ni dal soglasja, status stranke v zapuščinskem postopku zaradi vračanja daril v zapuščino.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju (ZD).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP) v zvezi s 163. členom ZD.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 213, 213/5, 220

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 91/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev deleža na skupnem premoženju - vlaganje skupnega premoženja v posebno premoženje - delež na skupnem premoženju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Pravdni stranki sta razvezana zakonca. V času trajanja zakonske zveze je bila na nepremičnini, ki je posebno premoženje toženke, zgrajena družinska hiša. Zgrajena je bila v času trajanja Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (ZTLR). V tej pravdi gre v bistvenem za spor o tem, ali predstavlja ta nepremičnina skupno premoženje pravdnih strank in kolikšni so deleži na tem premoženju.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sporna nepremičnina (k.o. ..., parc. št. 11/15-ID ...) spada v skupno premoženje pravdnih strank. Nadalje je ugotovilo, da znaša delež tožnika na skupnem premoženju 10 %, delež toženke pa 90 %.

3. Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbi tožnika in ji delno ugodilo. Sodbo sodišča prve stopnje je glede deležev na skupnem premoženju spremenilo tako, da je tožniku priznalo 20 %, toženki pa 80 % delež.

4. Zoper pravnomočno sodbo vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije ter sodišču predlaga, naj revizijo dopusti glede naslednjih vprašanj:

„(1) Ali je sodišče nepravilno uporabilo 74. člen Družinskega zakonika in zagrešilo bistveno kršitev določb postopka (8. člen ZPP), ko je določilo višino deleža na skupnem premoženju za tožnika 20 %, za toženko pa 80 %?

(2) Ali je sodišče kršilo določbo 8. člena Zakona o pravdnem postopku, ko ni ugotavljalo razmerja med vrednostjo celotne nepremičnine, vrednostjo vložkov v le-to iz posebnega premoženja pravdnih strank in povečanja vrednosti nepremičnine iz naslova skupnega premoženja pravdnih strank (vlaganja prihodkov od dela in fizično delo)?

(3) Ali je sodišče kršilo določbo 8. člena Zakona o pravdnem postopku, ko ni ugotavljalo razmerja med višino prihodkov tožnika in toženke in kakšen delež svojega prihodka naj bi tožnik porabil za lastne potrebe?“

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). V konkretni zadevi zastavljena vprašanja glede na predloženi sodbi ter glede na tožnikovo predstavitev problema in trditvene podlage, ki sta jo imeli na razpolago nižji sodišči, v povezavi s tako ponujenimi vprašanji, tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 598/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - vknjižba lastninske pravice - listina, ki je podlaga za vpis - skupna lastnina - solastnina - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se na podlagi Dopolnilne odločbe UE Kranj št. 321-87/1993-423 z dne 8. 6. 2016 pri parcelah št. 1037/5, 1040/19, 1040/21 in 1040/31 k. o. ... dovoli vpis lastninske pravice v korist posameznih fizičnih oseb, kot je razvidno iz izreka sklepa, in izbrisalo lastninsko pravico v korist Kmetijske zadruge Cerklje, z. o. o. (točke 1.1. do 1.8. izreka) ter pri istih parcelah pri posameznih osnovnih pravnih položajih posameznih fizičnih oseb vpisalo zaznambo agrarne skupnosti (točka 1.9. izreka). V preostalem delu vpis ni dovoljen (točka 2. izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi nasprotne udeleženke Kmetijske zadruge Cerklje, z. o. o., in druge udeleženke Pašne skupnosti Jezerca zavrnilo ter potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Nasprotna udeleženka Kmetijske zadruge Cerklje, z. o. o., v predlogu za dopustitev revizije trdi, da ni podana identiteta med zemljiškoknjižnim predlogom in listino, ki je podlaga za vpis. Poudarja, da je zemljiškoknjižno sodišče nepravilno in nezakonito dovolilo vpis solastnine, čeprav se Dopolnilna odločba UE Kranj, ki je podlaga za vpis, glasi na vračilo ob podržavljenju odvzetih premoženjskih pravic v skupno last. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je zemljiškoknjižno sodišče pravilno uporabilo materialno pravo z dovolitvijo vknjižbe lastninske pravice v korist posameznih članov pašne skupnosti v ustreznih idealnih deležih vsakega posameznega člana – solastnine, čeprav se listina, ki je podlaga za vpis, glasi na vračilo ob podržavljenju odvzetih premoženjskih pravic v skupno last.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu predlagateljice, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z drugim odstavkom 120. člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1) in 42. ter 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1). Zato je njen predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 564/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NOTARIAT - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neveljavnost vknjižbe hipoteke - notarski zapis - vsebina notarskega zapisa - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je vknjižba skupne maksimalne hipoteke do najvišjega zneska 8.000.000,00 EUR z ID pravice ... pri več nepremičninah v k. o. ..., razvidnih iz izreka sodbe, in zaznamba neposredne izvršljivosti, vknjižene v korist toženke, neveljavna oziroma podredno, da je prenehala; in da se navedena vknjižba hipoteke in zaznamba neposredne izvršljivosti izbrišeta. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije navaja, da sporni notarski zapis SV 1433/2009 z dne 4. 8. 2009 ne vsebuje zakonsko predpisane navedbe, da je notar udeležencem notarski zapis prebral, in da zato takšen notarski zapis nima učinka javne listine. Posledično sporni notarski zapis ne more biti podlaga za ustanovitev hipoteke na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa (142. člen Stvarnopravnega zakonika), saj je ničen. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali in kakšne so posledice pomanjkljivosti zakonsko določene formalne sestavine oziroma manjkajočih navedb iz 5. točke prvega odstavka 43. člena Zakona o notariatu (ZN) – t. j. izostanka navedbe v notarskem zapisu „da je bil notarski zapis udeležencem prebran“.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Zakon o notariatu (1994) - ZN  - člen 43, 43/1, 43/1-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 44/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-13

Dne 12. 1. 2022 je stopil v veljavo ZST-1D, s katerim je prišlo glede sodnih taks v delovnih sporih do večjih sprememb. V 30. členu ZST-1D, ki se nanaša tudi na plačilo sodne takse po tar. št. 2331, je spremenjena Opomba 2.3, ki se v a točki sedaj glasi: "Takse ne plača delavec kot tožnik v individualnih delovnih sporih premoženjske narave". Iz navedenega sledi, da je bila sodna taksa za vložitev predloga za dopustitev revizije tožniku odmerjena neutemeljeno.

Ugovoru se ugodi, plačilni nalog z dne 4. 3. 2022 se razveljavi in se ugotovi, da taksna obveznost za tožečo stranko ni nastala.

1. Z v uvodu tega sklepa navedenim plačilnim nalogom je Vrhovno sodišče tožnika pozvalo k plačilu sodne takse za predlog za dopustitev revizije po tarifni številki 2331 Zakona o sodnih taksah (ZST-1, Ur. l. RS št. 37/2008 in naslednji) v znesku 389,90 EUR po vrednosti spora, kot jo je navedel tožnik.

2. Zoper plačilni nalog je tožnik vložil ugovor. Meni, da je taksa previsoko odmerjena.

4. Predlog za dopustitev revizije je bil vložen 28. 2. 2022. Dne 12. 1. 2022 je stopil v veljavo Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnih taksah (ZST-1D, Ur. l. RS št. 204/2021), s katerim je prišlo glede sodnih taks v delovnih sporih do večjih sprememb. V 30. členu ZST-1D, ki se nanaša tudi na plačilo sodne takse po tar. št. 2331, je spremenjena Opomba 2.3, ki se v a točki sedaj glasi: „Takse ne plača delavec kot tožnik v individualnih delovnih sporih premoženjske narave“.

5. Iz navedenega sledi, da je bila sodna taksa za vložitev predloga za dopustitev revizije tožniku odmerjena neutemeljeno. Zato je Vrhovno sodišče ugodilo tožnikovemu ugovoru in izpodbijani plačilni nalog razveljavilo ter ugotovilo, da taksna obveznost ne obstoji (drugi odstavek 34. a člena ZST-1).

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodnih taksah (2021) - ZST-1D  - člen 30

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 23/2022-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-15

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - vračilo stroškov izobraževanja - ustreznost delovnega mesta - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je naložilo tožencu, da mora tožeči stranki v 15 dneh plačati znesek 8.754,76 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 3. 2019 dalje do plačila in da ji mora povrniti njene pravdne stroške, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo, potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da toženec sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženec vlaga predlog za dopustitev revizije s tremi vprašanji, pri čemer pri prvem in drugem vprašanju postavlja tudi več podvprašanj. Vprašanja so sledeča:

– ali se pri presoji ustreznosti delovnega mesta na podlagi 11. a člena ZPDI kot eden izmed kriterijev upošteva krajevna ali časovna oddaljenost ponujenega delovnega mesta od kraja prebivanja sodniškega pripravnika;

– ali se pri presoji ustreznosti delovnega mesta oz. obveznosti vračila stroškov izobraževanja na podlagi 11. a člena ZPDI kot eden izmed kriterijev upošteva dolžina trajanja ponujene zaposlitve;

– ali je sodniški pripravnik v primeru zavrnitve sklenitve delovnega razmerja na podlagi poziva ministrstva dolžan vračati stroške izobraževanja, če mu je bila s pozivom ministrstva ponujena neustrezna zaposlitev oziroma delovno mesto v okviru 11. a člena ZPDI.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je praksa višjih sodišč neenotna; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praska vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ne ugotavlja razlogov za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravniškem državnem izpitu (1994) - ZPDI  - člen 11a

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.