VSRS Sklep I Kr 7/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-17

Branko Masleša (preds.), Barbara Zobec (poroč.), Mitja Kozamernik

spor o pristojnosti - odločanje o krajevni pristojnosti po uradni dolžnosti

Po določbi drugega odstavka 38. člena ZKP ima sodišče pri odločanju o sporu o pristojnosti pooblastilo, da po uradni dolžnosti hkrati odloči o prenosu krajevne pristojnosti, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (prvi odstavek 35. člena ZKP). Navedena zakonska določba daje Vrhovnemu sodišču torej pooblastilo, da pri odločanju o sporu o pristojnosti po uradni dolžnosti v primeru tehtnih razlogov za odločanje določi drugo krajevno pristojno sodišče, kar ob uporabi argumenta a fortiori pomeni, da ima še toliko bolj pooblastilo, da po uradni dolžnosti za postopek določi tisto sodišče, ki je pristojno že po splošnih pravilih o krajevni pristojnosti.

Ob odločanju o sporu o pristojnosti se za postopek določi Okrajno sodišče v Kamniku.

1. Avstrijski pristojni organ Bezirksgericht Salzburg je v postopku mednarodne pravne pomoči zaprosil za vročitev listin (tj. naloga za plačilo denarne kazni s prevodom v slovenski jezik) storilcu A. A., ki ima po podatkih iz uradnih evidenc stalno prebivališče prijavljeno na naslovu ...

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom PomPR I 10/2022 z dne 20. 1. 2022 zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju, ki je po šestem odstavku 216. člena Zakona o prekrških (v nadaljevanju: ZP-1) izključno pristojno za odločanje v zadevah priznavanja in izvrševanja odločb sodišč in drugih pristojnih organov v državah članicah Evropske unije, s katerimi so izrečene denarne sankcije za prekrške.

3. Okrajno sodišče v Celju je po prejemu spisa pred Vrhovnim sodiščem sprožilo spor o pristojnosti z utemeljitvijo, da je bila zadeva odstopljena krajevno nepristojnemu sodišču. V obrazložitvi navaja, da je pristojni avstrijski organ zaprosil za vročitev pisanja, kjer ne velja izključna pristojnost Okrajnega sodišča v Celju, temveč je pristojno sodišče, na območju katerega ima oseba, kateri je treba vročiti pisanja, prijavljeno stalno prebivališče oziroma naslov za vročanje. Predlaga, da o sporu odloči Vrhovno sodišče kot skupno neposredno višje sodišče obeh omenjenih okrajnih sodišč (prvi odstavek 83. člen ZP-1).

4. Relevantno pravno podlago za določitev pristojnosti v predmetni zadevi predstavlja določba četrtega odstavka 50. člena v zvezi z 2. točko prvega odstavka in drugim odstavkom 49. člena Zakona o sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami Evropske unije (v nadaljevanju: ZSKZDČEU), ki predpisuje pristojnost za pravno pomoč z vročanjem pisanj v postopkih zaradi prekrškov in drugih, po pravu države prosilke kaznivih ravnanj. Za pravno pomoč v tovrstnih zadevah je po navedenih zakonskih pravilih pristojno okrajno sodišče, na območju katerega se mora opraviti dejanje oziroma ukrep, kar velja tudi, če gre za prošnjo upravnega organa države prosilke.

5. Avstrijski pristojni organ je po podatkih spisa zaprosil za vročitev naloga za plačilo denarne kazni s prevodom v slovenski jezik storilcu, ki ima prijavljeno stalno prebivališče na naslovu ... To pomeni, da po citiranih pravilih ZSKZDČEU za zaprošeno pravno pomoč nista pristojni niti Okrajno sodišče v Celju niti Okrajno sodišče v Ljubljani, med katerima je sprožen spor o pristojnosti, temveč Okrajno sodišče v Kamniku, na območju katerega je treba opraviti vročitev listin.

6. Vrhovno sodišče je v predmetni zadevi soočeno s situacijo, ko za odločanje ni pristojno nobeno izmed sodišč, med katerima je sprožen spor o pristojnosti, temveč drugo sodišče. ZP-1 odgovora na vprašanje, kako v tovrstnih primerih odločiti o sporu o pristojnosti, ne daje. Procesno situacijo je mogoče razrešiti s smiselno uporabo določb Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju: ZKP), na katere napotuje prvi odstavek 67. člen ZP-1.

7. Po določbi drugega odstavka 38. člena ZKP ima sodišče pri odločanju o sporu o pristojnosti pooblastilo, da po uradni dolžnosti hkrati odloči o prenosu krajevne pristojnosti, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (prvi odstavek 35. člena ZKP). Navedena zakonska določba daje Vrhovnemu sodišču torej pooblastilo, da pri odločanju o sporu o pristojnosti po uradni dolžnosti v primeru tehtnih razlogov za odločanje določi drugo krajevno pristojno sodišče, kar ob uporabi argumenta

pomeni, da ima še toliko bolj pooblastilo, da po uradni dolžnosti za postopek določi tisto sodišče, ki je pristojno že po splošnih pravilih o krajevni pristojnosti.

8. Vrhovno sodišče je glede na navedeno, s smiselno uporabo drugega odstavka 38. člena ZKP v zvezi s prvim odstavkom 67. člena ZP-1, ob odločanju o sporu o pristojnosti za postopek določilo Okrajno sodišče v Kamniku, ki je po določbah ZSKZDČEU krajevno pristojno za zaprošeno pravno pomoč pri vročanju pisanj.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 38, 38/2.

Zakon o prekrških (2003) - ZP-1  - člen 67, 67/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.