VSRS Sklep II DoR 139/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko škodo - zastaranje - ugovor zastaranja - začetek teka subjektivnega zastaralnega roka - skrbnost oškodovanca - zmota - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Tožnik je od toženke, zavarovalnice svojega delodajalca, uveljavljal odškodnino za škodo, ki jo je utrpel 17. 12. 2012 na delovnem mestu policista. V tožbi, vloženi 18. 12. 2017, je trdil, da je šele izvedenec v pravdi zoper Splošno bolnišnico A. razmejil poškodbo (in njene posledice) iz leta 2012 od predhodnih poškodb, zato mu je bil šele s prejemom izvedenskega mnenja z dne 5. 9. 2016 znan obseg škode. Pred tem je menil, da je škoda posledica zdravniške napake v letu 2009.

2. Sodišče prve stopnje je izdalo vmesno sodbo o ugovoru zastaranja, s katero je razsodilo, da ta ni utemeljen.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1) Ali je materialnopravno pravilna odločitev, da je tožnikov zahtevek ob vložitvi tožbe (že) zastaral?

2) Ali je tožnik izkazal zadostno razumno pričakovano skrbnost pri uveljavljanju odškodnine za škodo, če v skladu z zdravniškimi izvidi (ki so po 17. 12. 2012 kazali na star, nezdravljen zlom) ni mogel vedeti, da je ob škodnem dogodku 17. 12. 2012 sploh utrpel poškodbo – zvin zapestja, in je to diagnozo postavil šele izvedenec 5. 9. 2016 ter je zaradi zdravniških izvidov vložil tožbo zaradi nepravilnega zdravljenja?

3) Ali je oškodovanec dolžan zaradi morebitnega zavarovanja subjektivnega roka vlagati tožbene zahtevke „na zalogo“ (zoper dva različna subjekta zaradi dveh različnih historičnih dogodkov, po dveh različnih temeljih) in pri tem že vnaprej vedeti, da bo stroškovno zagotovo moral kriti stroške vsaj ene tožene stranke in morebiti tudi stranskega intervenienta?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 352, 352/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.