TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 122/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - tožba na ugotovitev obsega skupnega premoženja - skupno premoženje zakoncev - bivša zakonca - upravljanje s skupnim premoženjem - upravljanje in razpolaganje s skupnim premoženjem zakoncev - denarna sredstva - procesno dokazno breme - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev, da v skupno premoženje pravdnih strank sodijo denarna sredstva v višini 2.070.091,42 EUR (2. I. točka izreka). Zavrnilo je tudi podredni tožbeni zahtevek za plačilo 727.943,00 EUR z obrestmi (2. II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (2. III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo ter potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije meni, da bi jo moral toženec (nekdanji zakonec), ki upravlja s skupnimi sredstvi, v odločitve vključevati ali pa o njih vsaj obveščati, hkrati pa bi moral vse investicije in vso porabo, ki presega redne manjše zneske, beležiti. Sklicujoč se na zadevo VS RS II Ips 200/2015 meni, da obstaja pojasnilna dolžnost zakonca, ki upravlja s skupnim premoženjem. Nadalje trdi, da sta sodišči prve in druge stopnje napačno uporabili pravilo o dokaznem bremenu (ob tem se sklicuje na zadevo VS RS II Ips 755/2007 in II Ips 756/2007). Tožnica je zatrjevala in dokazala, da je toženec denarna sredstva v zatrjevani višini prejel. Ker toženec prejema sredstev ne zanika, temveč zatrjuje, da je sredstva porabil, je s tem nanj prešlo procesno dokazno breme, da z nasprotnim dokazom izniči glavni dokaz oziroma nesporno dejstvo, da je sredstva prejel. Stališče, po katerem tožnica nosi trditveno in dokazno breme, kje in v kakšni višini so se na dan prenehanja življenjske skupnosti sporna sredstva nahajala, namreč pomeni za tožnico nemogoče dokazno breme. Zatrjuje tudi kršitve 22., 23., 25. in 33. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, (1) standarda ravnanja zakonca, ki upravlja s skupnim premoženjem, njegove obveznosti da ravna kot dober gospodar in glede tega, kaj ta standard pomeni in kakšne posledice ima opustitev te skrbnosti; in (2) glede dokaznega bremena o obstoju denarnih sredstev, finančnih naložb in podobnih generičnih stvari, ki spadajo v skupno premoženje zakoncev na dan razveze zakonske zveze ter s tem povezanim vprašanjem primernosti dokaznih sredstev, še posebej v primerih, ko ena stranka razpolaga z dokazi, pa jih ne predloži.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 83/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - sklep o izvršbi - evropski izvršilni nalog - potrdilo o evropskem nalogu za izvršbo - zavrnitev predloga

Na vprašanji, glede katerih dolžnik predloga dopustitev revizije, sta že izrecno odgovorili nižji sodišči. Glede na konkretne okoliščine predlog ni utemeljen.

1. Izvršilno sodišče je dovolilo izvršbo na podlagi pravnomočne in izvršljive sodbe Vrhovnega kasacijskega sodišča Republike Italije, v zvezi s potrdilom o evropskem izvršilnem nalogu Vrhovnega kasacijskega sodišča Republike Italije.

2. Dolžnik je vložil ugovor, ki ga je sodišče prve stopnje zavrnilo.

3. Nato je vložil pritožbo, ki ji je pritožbeno sodišče delno ugodilo in sicer tako, da je izterjevani znesek 7.578,42 EUR znižalo za 2.378,42 EUR. V delu, ki je relevanten v postopku pred Vrhovnim sodiščem, je pritožbo dolžnika zavrnilo ter v neugodenemu delu sklep o zavrnitvi dolžnikovega ugovora potrdilo.

4. Dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih dveh vprašanj:

- Ali je izvršilni naslov, ki v izreku ne vsebuje navedbe upnika in dolžnika, primeren za izvršbo?

- Ali je izvršilno sodišče pred dovolitvijo izvršbe dolžno preveriti, ali so izpolnjeni pogoji za potrditev izvršilnega naslova kot Evropskega izvršilnega naloga?

6. Vrhovno sodišče uvodoma ugotavlja, da je dolžnik odgovora na predlagani vprašanji prejel v 12. in 14. točki sklepa sodišča prve stopnje o ugovoru ter v 8. in 11. točki sklepa pritožbenega sodišča.

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). V konkretni zadevi zastavljeni vprašanji glede na odločitev nižjih sodišč tem merilom ne ustrezata. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 805/2004 z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov - člen 10, 23

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 107/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - tožba za prenehanje vznemirjanja lastninske pravice - izpraznitev in izročitev nepremičnin - ugoditev tožbi - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Tožnica kot lastnica nepremičnine z ID znakom ... je trdila, da tožena stranka sporno nepremičnino uporablja brez pravne podlage. Zahtevala je, naj jo izprazni.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo ter toženi stranki naložilo, naj nepremičnino v 30 dneh izprazni ter jo prosto oseb in stvari izroči tožnici.

3. Pritožbeno sodišče je toženčevo pritožbo zavrnilo in takšno sodbo potrdilo.

4. Zoper pravnomočno sodbo tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

a) Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka in zmotno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo, da gre pri ugotavljanju (i) lastništva predlagatelja nad zemljiščem na podlagi kupoprodajne pogodbe (ii) lastništva predlagatelja nad zemljiščem na podlagi priposestvovanja, (iii) stavbne pravice predlagatelja in (iv) lastništva stavbe na podlagi priposestvovanja za istovetne tožbene zahtevke?

b) Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka in zmotno uporabilo materialno pravo, ker ni upoštevalo predlagateljevih navedb, da v predhodnih postopkih ni bilo pravnomočno razsojeno, da je priposestvoval stavbo, posledično pa zmotno štelo, da njegovo priposestvovanje stavbe ne predstavlja predhodnega vprašanja kot ga določa določba 13. člena Zakona o pravdnem postopku?

c) Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka in nepravilno uporabilo materialno pravo, ker ni upoštevalo, da je zaradi več kot 30-letne mirne, javne in neprekinjene posesti in uporabe nastala pravica predlagatelja do mirnega uživanja svojega premoženja v smislu 33. člena Ustave Republike Slovenije in 1. člena Protokola št. 1 EKČP?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP). V konkretni zadevi zastavljena vprašanja teh meril - glede na dejanski in pravni kontekst izpodbijane pravnomočne sodbe - ne izpolnjujejo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 30/2024-5, enako tudi VSRS Sklep X DoR 37/2024-5
VSRS Sklep II DoR 292/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - nepremoženjska škoda - pravična denarna odškodnina - izguba zaposlitve - trditveno in dokazno breme - pomanjkljive trditve - vzročna zveza - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik uveljavlja plačilo odškodnine zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva v obdobju od 26. 2. 1992 do 11. 6. 2002 (123 mesecev). Skladno z Zakonom o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva zahteva plačilo odškodnine za povzročeno premoženjsko škodo v višini 120.000 EUR in nepremoženjsko škodo v višini 40.000 EUR. V upravnem postopku odškodnine predhodno ni uveljavljal.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da mora toženka tožniku plačati 11.070,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, in sicer v petih enakih obrokih v višini 2.214,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 4. 2017 do plačila (gre za nepremoženjsko škodo). V presežku je tožbeni zahtevek za plačilo 148.930,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 4. 2017 zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Po stališču nižjih sodišč tožnik ni dokazal vzročne zveze med izbrisom in brezposelnostjo. Imel je delovno dovoljenje, a ni iskal zaposlitve. Prav tako ni podal trditvene podlage, da ni bil zmožen delati.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali je sodišče pravilno odmerilo primerno višino odškodnine, če je zaradi ravnanj države življenje posameznika povsem spremenjeno, malodane onemogočeno ter je tako tožena stranka tožeči stranki s svojim protipravnim ravnanjem (izbrisom iz registra stalnega prebivalstva) na nek način določila njeno življenje in ga usodno zaznamovala?; 2) Ali je sodišče pravilno zavrnilo zahtevek za premoženjsko škodo iz razloga nezmožnosti zaposlitve?; in 3) Ali bi sodišče moralo postaviti izvedenca finančne stroke glede izgubljenega dobička?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367a. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367c. člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 9/2022-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-15

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - vodilni delavec - plačilo za delo preko polnega delovnega časa - osnovna plača - dopuščena revizija - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z vodilnim delavcem iz 74. člena ZDR -1 dopustno v pogodbi o zaposlitvi določiti, da je plačilo za delo preko polnega delovnega časa že zajeto v osnovni plači.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z vodilnim delavcem iz 74. člena ZDR -1 dopustno v pogodbi o zaposlitvi določiti, da je plačilo za delo preko polnega delovnega časa že zajeto v osnovni plači.

1. Sodišče prve stopnje je naložilo toženki, da tožniku obračuna nadure v obdobju od februarja 2016 do maja 2018 v skupnem bruto znesku 12.075,82 EUR, od posameznih bruto zneskov, katerih višina izhaja iz sodbe, obračuna in plača davke in prispevke, neto zneske pa izplača tožniku z zakonskimi zamudnimi obrestmi od datumov zapadlosti v sodbi. Višji obrestni zahtevek je zavrnilo in naložilo toženki, da tožniku povrne stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje ter odločilo, da toženka krije sama svoje pritožbene stroške.

3. V predlogu za dopustitev revizije toženka izpostavlja dve vprašanji:

- ali je z vodilnim delavcem iz 74. člena ZDR-1 dopustno skleniti dogovor, po katerem je plačilo za delo preko polnega delovnega časa že zajeto v osnovni plači po pogodbi o zaposlitvi;

- ali sodišče svojo odločitev lahko opre na izpoved stranke, glede katere stranka ni podala trditev.

5. Revizijsko sodišče predvsem zaradi neenotne prakse pritožbenega sodišča glede prvega vprašanja ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije po 367.a členu ZPP. Zato je v tem obsegu, z nekoliko preoblikovanim vprašanjem, revizijo dopustilo. Glede drugega vprašanja razlogov za dopustitev revizije ni ugotovilo.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 74

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 3/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-15

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - začasno in občasno delo

Začasno ali občasno delo je opredeljeno kot posebno pogodbeno razmerje med delodajalcem in upravičencem. Za te spore je pristojno delovno sodišče.

Za odločanje v tem sporu je pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je na Delovno in socialno sodišče v Ljubljani vložil tožbo, s katero je zahteval plačilo za delo, ki ga je za toženko opravil na podlagi Pogodbe o opravljanju začasnega oziroma občasnega dela z dne 1. 6. 2020.

2. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je s sklepom I Pd 653/2021 z dne 25. 11. 2021 odločilo, da v tej zadevi ni stvarno pristojno. Iz obrazložitve sklepa izhaja, da v zadevi ne gre za delovni spor, ker tožnik dela ni opravljal na podlagi pogodbe o zaposlitvi, pač pa na podlagi pogodbe civilnega prava. Zato je sklenilo, da je za odločanje v tem sporu pristojno Okrajno sodišče v Kamniku.

3. Okrajno sodišče v Kamniku je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v zadevi stvarno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani, in sicer na podlagi tretjega odstavka 27. a člena Zakona o urejanju trga dela (ZUTD, Ur. l. RS št. 80/2010 in naslednji).

4. Za odločanje v tej zadevi je stvarno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

5. Predmet spora v tej zadevi je plačilo za delo, opravljeno na podlagi pogodbe o začasnem oziroma občasnem delu. Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) v prvem odstavku 5. členu v točkah a) do g) določa primere, ki se štejejo za individualni delovni spor in za katere je pristojno delovno sodišče, medtem ko v h) točki določa, da je pristojnost delovnega sodišča podana tudi, če tako določa zakon.

6. Institut začasnega ali občasnega dela je urejen v členih 27.a do 27. g člena ZUTD. Začasno ali občasno delo je v prvem odstavku 27.a člena opredeljeno kot posebno pogodbeno razmerje med delodajalcem in upravičencem, v tretjem odstavku 27.a člena pa je izrecno določeno, da v sporih med delodajalcem in upravičencem po tem zakonu odloča delovno sodišče.

7. Glede na navedeno je za odločanje v tem sporu na podlagi h) točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1, v povezavi s tretjim odstavkom 27.a člena ZUTD, stvarno in krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

8. Vrhovno sodišče je odločilo na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji).

Zakon o urejanju trga dela (2010) - ZUTD  - člen 27a

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1-h

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 7/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-14

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse - dovoljenost ugovora - laičen ugovor - opravljen pravniški državni izpit - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen ugovor - zavrženje ugovora

Če stranka sama vloži ugovor zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče RS, mora imeti opravljen pravniški državni izpit, sicer se njen ugovor zavrže.

1. Vrhovno sodišče RS je 10. 1. 2022 izdalo plačilni nalog za plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije.

2. Predlagatelja sta pri Vrhovnem sodišču vložila laično vlogo, ki sta jo (med drugim) naslovila kot „ugovor na plačilni nalog z dne 10. 1. 2022, prejet 12. 1. 2022“. Potrdila o opravljenem pravniškem izpitu nista priložila.

3. Vrhovno sodišče je laično vlogo tožnikov glede na njeno vsebino obravnavalo kot ugovor zoper plačilni nalog.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi (kamor sodi tudi predhodno odločanje o ugovoru zoper plačilni nalog, ki ga je izdalo Vrhovno sodišče RS) lahko stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP).

Če vlogi ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, jo sodišče zavrže (smiselna uporaba 367.č člena ZPP).

6. Predlagatelja nista zatrjevala niti izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev ugovora zato nimata postulacijske sposobnosti. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Ustavno sodišče je ustavno skladnost takšne ureditve presojalo v odločbi U-I-137/00 z dne 10. 7. 2003 in pojasnilo, da država lahko pogojuje dostop do Vrhovnega sodišča zaradi visoke strokovne zahtevnosti postopkov z izrednimi pravnimi sredstvi. Primerjaj npr. sklep VS RS II DoR 170/2020 z dne 12. 6. 2020, II DoR 560/2020 z dne 19. 5. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 15/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nekdanji sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - sorodnik uslužbenca pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi okoliščine konkretne zadeve, kjer gre za več sorodstveno-svaštvenih povezav ter poznanstev med stranko in zaposlenimi na sodišču, lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sojenja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lendavi.

1. Tožnik je vložil tožbo pred stvarno in krajevno pristojnim Okrajnim sodiščem v Murski Soboti.

2. Okrajno sodišče v Murski Soboti je predlagalo prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je tožnik upokojeni sodnik Okrožnega sodišča v Murski Soboti, ki ga sodnik, ki bi moral obravnavati zadevo, osebno pozna; hkrati sta tožnikova sin in snaha zaposlena kot strokovni sodelavec in kot vodja pravdnega vpisnika na Okrajnem sodišču v Murski Soboti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile resen in upravičen dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

5. Vrhovno sodišče je že večkrat presodilo, da bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če je stranka v postopku zakonec ali sorodnik uslužbenca pristojnega sodišča,

so pa pri tem pomembne tudi druge okoliščine, predvsem velikost sodišča, povezanost med zaposlenimi, narava spora ipd.

Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi okoliščine konkretne zadeve, kjer gre za več sorodstveno-svaštvenih povezav ter poznanstev med stranko in zaposlenimi na sodišču, lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sojenja.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Lendavi.

Glej sklepe I R 106/2015 z dne 17. 9. 2015, I R 87/2015 z dne 9. 7. 2015, I R 44/2015 z dne 2. 4. 2015, I R 108/2014 z dne 14. 10. 2014, I R 81/2014 z dne 13. 8. 2014 in druge.

Glej npr. sklep I R 113/2020 z dne 4. 9. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 574/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - pravnomočna kazenska obsodilna sodba - nadaljevano kaznivo dejanje - premoženjskopravni zahtevek - pretrganje zastaranja - zavrnitev predloga

1. Pravdni stranki sta bivša zakonca. Toženec je bil pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje nasilja v družini po drugem in prvem odstavku 191. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1), ki ga je storil v obdobju od leta 2012 do 7. 2. 2015. Tožnica s tožbenim zahtevkom zahteva povračilo nepremoženjske škode, ki ji je nastala zaradi toženčevih dejanj. Toženec je postavil ugovor zastaranja odškodninske terjatve za dejanja, ki so mu bila očitana za obdobje pred letom 2012.

2. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora tožnici plačati 17.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 4. 2017 dalje do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem prisodilnem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje, ali vložitev premoženjskopravnega zahtevka pretrga zastaranje tudi glede tistih dejanj, ki niso predmet pravnomočne obsodilne kazenske sodbe.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 365, 367, 367/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.