VSRS Sklep VIII DoR 119/2021-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

nesreča pri delu - odškodnina - renta - dopuščena revizija - predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v konkretnem primeru na pravico do rente zaradi bodočega prikrajšanja pri zaslužku vpliva sprememba v zvezi z zaposlitvijo med sodnim postopkom.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v konkretnem primeru na pravico do rente zaradi bodočega prikrajšanja pri zaslužku vpliva sprememba v zvezi z zaposlitvijo med sodnim postopkom.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek za plačilo premoženjske in nepremoženjske škode v znesku 39.109,28 EUR, ki jo je tožnica utrpela zaradi poškodbe na delu. Odločitev temelji na ugotovitvi, da je bila tožničina škoda zaradi škodnega dogodka že v celoti poplačana na podlagi pravnomočne sodbe Okrožnega sodišča v Ljubljani III P 1285/2015. Toženi stranki je naložilo, da tožnici plača rento v višini 196,17 EUR od 1. 5. 2015 do 9. 6. 2020, od 10. 6. 2020 dalje pa rento v višini 62,54 EUR s tem, da je njena obveznost solidarna z obveznostjo stranskega intervenienta do septembra 2021, od tega datuma dalje pa je rento dolžna plačevati le tožena stranka. Višji zahtevek za plačilo rente je zavrnilo. Odločitev o višini rente temelji na izračunu izvedenke finančne stroke o razliki med dohodkom tožnice, ki ga je prejemala pred škodnim dogodkom in dohodkom, ki ga prejema po premestitvi na novo delovno mesto ob upoštevanju nadomestila za invalidnost po odločbi ZPIZ. Sodišče je zavrnilo ugovor tožene stranke in stranskega intervenienta, da je tožnica upravičena do rente le do prenehanja delovnega razmerja pri toženi stranki (tožnica je prejela izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi), saj plačevanje rente ni vezano na trajanje delovnega razmerja, ampak na škodni dogodek.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo v odločitvi o stroških postopka. V preostalem je pritožbo tožnice in v celoti pritožbi tožene stranke ter stranskega intervenienta zavrnilo in v nespremenjenem izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Soglašalo je z dejanskimi ugotovitvami in pravnimi stališči sodišč druge in prve stopnje. Kot zmotno je označilo naziranje tožene stranke in stranskega intervenienta, da po prenehanju tožničine zaposlitve pri toženi stranki ni več vzročne povezave med poškodbo in izgubljenim dobičkom zaradi nižje plače.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

– ali je odločitev o utemeljenosti zahtevka za plačilo rente (kot odmene za bodočo škodo) odvisna zgolj od obstoja škodnega dogodka, ali pa je podvržena tudi temeljnim predpostavkam o obstoju odškodninske odgovornosti, to je obstoju protipravnega ravnanja (škodljivega dejstva), o obstoju (predvidljive) bodoče škode ter vzročne zveze,

- ali v konkretnem primeru na pravico do rente zaradi bodočega prikrajšanja pri zaslužku vpliva sprememba v zvezi z zaposlitvijo tekom postopka,

- ali je sodišče pri presoji pravice do rente zaradi bodoče škode oziroma prikrajšanja pri dohodku dolžno upoštevati tiste okoliščine, ki se pojavijo tekom postopka pred sodiščem prve stopnje, ki bi sicer (če bi nastale po zaključku glavne obravnave pred sodiščem prve stopnje) utemeljevale spremembo prisojene odškodnine po 175. členu Obligacijskega zakonika (OZ, Ur. l. RS, št. 83/01).

4. V skladu s prvim odstavkom 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih:

– če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča ali,

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna ali,

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, ki je navedeno v izreku, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo dopustilo v tem obsegu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 175

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.