VSRS Sklep I R 118/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - pristojnost prvostopenjskega sodišča - videz nepristranskosti - objektivna nepristranskost sodišča - sodnik pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku - zavrnitev predloga

Dejstvo, da so v preteklosti sodniki Okrajnega sodišča v Mariboru srečevali in spoznali tožnika, ki je sodnik na sodišču, ki odloča o pritožbah proti njihovim odločitvam, samo po sebi ni tako, da bi utemeljevalo prenos pristojnosti.

1. Okrajno sodišče v Mariboru v pravdni zadevi I P 449/2021 predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navaja, da je tožnik višji sodnik Višjega sodišča v Mariboru, razporejen na Oddelek za civilno sodstvo in kot tak odloča o pritožbah zoper odločbe sodnikov pravdnega oddelka Okrajnega sodišča v Mariboru, pri katerem je vložena obravnavana tožba. Poleg tega je tožnik predavatelj na izobraževanjih, ki jih za sodnike Okrajnega sodišča v Mariboru organizira Višje sodišče v Mariboru, zaradi česar se sodniki okrajnega sodišča s tožnikom poznajo in srečujejo. V preteklosti sta imela Okrajno sodišče v Mariboru in Višje sodišče v Mariboru tudi poslovne prostore v isti stavbi in so se sodniki tukajšnjega sodišča s tožnikom srečevali in spoznali. Meni, da bi navedene okoliščine lahko v javnosti in pri strankah postopka vzbudile pomisleke v nepristranskost Okrajnega sodišča v Mariboru.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Dejstvo, da so v preteklosti sodniki Okrajnega sodišča v Mariboru srečevali in spoznali tožnika, ki je sodnik na sodišču, ki odloča o pritožbah proti njihovim odločitvam, samo po sebi ni tako, da bi utemeljevalo prenos pristojnosti. Zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, tj. po odpravi vsakega dvoma, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča, je lahko tehten razlog za prenos pristojnosti. Tak dvom pa je vedno lahko le v sferi strank in ne sodišča. Sodniki odločajo na podlagi ustave in zakonov in morajo biti sposobni objektivno odločati o vseh sporih. Predlog za prenos pristojnosti je lahko v tem kontekstu praviloma utemeljen le, če ga poda stranka in ne sodišče. V bistvu v predlogu Okrajnega sodišča v Mariboru sploh ni naveden tehten razlog za določitev drugega sodišča, razen tega, da je pristojno pritožbeno sodišče Višje sodišče v Mariboru, katerega sodnik je tožnik. Predlog torej v resnici ne navaja razlogov glede Okrajnega sodišča v Mariboru, temveč le razlog, ki se tiče Višjega sodišča v Mariboru. O morebitni določitvi drugega sodišča namesto Višjega sodišča v Mariboru pa bo mogoče odločati šele, ko bodo Višje sodišče v Mariboru ali stranke podali ustrezen predlog.

5. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 20/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 21/2019, VSRS Sklep I R 22/2019, VSRS Sklep I R 23/2019, VSRS Sklep I R 19/2019