TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 345/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - obrazložitev predloga - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije ne vsebuje natančne in konkretne navedbe spornega pravnega vprašanja in domnevno kršenega pravnega pravila ter okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost; po vsebini dejansko predstavlja slabo (nedovoljeno) revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati znesek 11.850,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je njegov tožbeni zahtevek za plačilo nepremoženjske škode zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva utemeljen tako po temelju kot po višini. Zatrjuje kršitve 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 14., 22. in 23. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede materialnopravnega vprašanja določitve višine nepremoženjske škode in procesnega vprašanja načina dokazovanja nepremoženjske škode, ker se v skladu z uveljavljeno in poenoteno sodno prakso višina zatrjevane nepremoženjske škode dokazuje z izvedencem medicinske stroke.

5. Po določbi četrtega odstavka 367.b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

6. Tožnik tem strogim formalnim zahtevam ni zadostil: njegov predlog za dopustitev revizije sicer na abstraktni ravni navaja dve vprašanji, ne vsebuje pa natančne in konkretne opredelitve spornega pravnega vprašanja, ki naj bi ga sodišči prve in druge stopnje rešili napačno, in domnevno kršenega pravnega pravila ter okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost; po vsebini dejansko predstavlja slabo (nedovoljeno) revizijo.

7. Ker predlog torej ne vsebuje sestavin, zahtevanih z že navedeno določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, ga je treba na podlagi določbe šestega odstavka 367.b člena istega zakona zavreči.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 26/2020-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 222/2020-3
VSRS Sklep VIII DoR 77/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-14

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO VARSTVO

otroški dodatek - znižanje plačila vrtca - predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča glede zahtevka za priznanje otroškega dodatka in znižanega plačila vrtca materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča glede zahtevka za priznanje otroškega dodatka in znižanega plačila vrtca materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi tožene stranke z dne 26. 4. 2019 v zvezi z odločbama z dne 23. 2. 2018 ter odločbo z dne 6. 5. 2019 v zvezi z odločbo z dne 20. 4. 2018 glede otroškega dodatka in znižanega plačila vrtca ter vse zadeve vrnilo toženi stranki v ponovno upravno odločanje. Toženi stranki je še naložilo v plačilo stroške postopka tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V več vprašanjih sprašuje, ali je sodišče pravilno upoštevalo podatke o dohodkih tožničinega partnerja za preteklo leto namesto predpreteklo leto in ali pri tem nezakonito ni upoštevalo listin Finančne uprave RS in je zagrešilo bistvene kršitve določb pravdnega postopka.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP. Zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367c. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 20/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-28

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča, tudi če je teh morda več, kot to v konkretnem primeru očita vlagatelj, imajo namreč udeleženci sodnih postopkov na razpolago druga pravna sredstva.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Okrajno sodišče v Celju je z dopisom z dne 23. 8. 2021 Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tretjega dolžnika za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

2. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Tretji dolžnik v predlogu za delegacijo pristojnosti iz razloga smotrnosti navaja okoliščine, ki se nanašajo na pravilnost postopka in odločitev Okrajnega sodišča v Celju in Višjega sodišča v Celju, vključno s postopkom in odločitvami v zvezi z njegovim predlogom za izločitev sodnice. Vendar pa iz njegovih navedb kaj več kot to, da sodnikom teh sodišč očita več strokovnih napak in zamude pri odločanju, ne izhaja. Zgolj to pa za razumen dvom o pristranskosti vseh sodnikov teh sodišč še ne zadošča. Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča, tudi če je teh morda več, kot to v konkretnem primeru očita vlagatelj, imajo namreč udeleženci sodnih postopkov na razpolago druga pravna sredstva.

4. (Drugi) tehtni razlogi, ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP, tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 134/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-10-19

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - rok za vložitev predloga za obnovo postopka - tek rokov v času veljavnosti posebnih ukrepov zaradi epidemije SARS-Cov-2 (COVID-19) - prekinitev teka roka

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči pravilno uporabili materialnopravne določbe 3. člena Zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19), ko sta presodili, da ni prišlo do prekinitve objektivnega roka za vložitev predloga za obnovo postopka.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči pravilno uporabili materialnopravne določbe 3. člena Zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19), ko sta presodili, da ni prišlo do prekinitve objektivnega roka za vložitev predloga za obnovo postopka.

1. Sodišče prve stopnje je predlog za obnovo postopka zavrglo kot prepozen.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) (2020) - ZZUSUDJZ  - člen 3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 501/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-13

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaža Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - povzročitev škode s kaznivim dejanjem - izločitev sodnika - sodnik porotnik - kazenska sodba - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je drugi toženec dolžan plačati tožniku znesek 23.933,04 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 6. 2017 dalje do plačila. Višji tožnikov tožbeni zahtevek (za plačilo dodatne odškodnine v višini 4.722 EUR in dodatne zamudne obresti) pa je zavrnilo. Odločilo je, da je drugi toženec dolžan plačati tožniku njegove pravdne stroške v višini 3.212,20 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo drugega toženca in delno sodbo sodišča prve stopnje potrdilo v izpodbijanem ugodilnem delu.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga drugi toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali lahko v pravdnem postopku o sporu glede s kaznivim dejanjem povzročene materialne in nematerialne škode oškodovancu, sodi sodnik, ki je bil sodnik porotnik v kazenskem postopku glede istega kaznivega dejanja, pri čemer se v pravdi in v kazenskem postopku obravnava isti historični dogodek? 2) Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede obstoja oziroma neobstoja solidarne odgovornosti, ko ni ugotavljalo deležev posameznikov pri povzročeni škodi? 3) Ali mora sodišče v pravdnem postopku kljub obstoju kazenske obsodilne sodbe ugotavljati deleže posameznikove krivde? 4) Ali lahko sodišče izvede predlagane dokaze kljub nesubstanciranju le-teh s strani stranke, ki je dokaze predlagala za potrditev pozitivnih dejstev? Uveljavlja zmotno uporabo 186. člena Obligacijskega zakonika, kršitev 8. in 14. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter kršitev po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in po peti ter šesti točki prvega odstavka 70. člena ZPP. Uveljavlja odstop od sodne prakse in se sklicuje na odločbi Vrhovnega sodišča II Ips 268/97 in Cp 645/2015.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v predlogu drugega toženca, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je njegov predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Drugi toženec, ki s predlogom ni uspel, sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 14, 70, 70-5, 70-6, 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 190/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost pristojnega sodišča - konkretizacija predloga - zavrnitev predloga

Dedič konkretno ne izpostavi niti enega pritožbenega postopka, kjer naj bi mu bile kršene ustavne in konvencijske pravice, pri tem pa niti ne izpostavi, v čem konkretizirano vidi kršitev ustavnih in konvencijskih pravic, ki jih očita. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predložilo v odločanje tožnikov predlog za delegacijo pristojnosti višjega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

2. Tožnik se je pritožil proti sklepu Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 30. 9. 2020, s katerim je to sodišče odločilo o tožnikovem predlogu za taksno oprostitev.

3. Sočasno s pritožbo proti navedenemu sklepu je tožnik podal tudi predlog za prenos pristojnosti z Višjega sodišča v Ljubljani na drugo stvarno pristojno sodišče, ki bo o tej pritožbi odločalo. Navaja, da iz spisov, v katerih je bil udeležen, izhaja, da so vse odločitve Višjega sodišča v Ljubljani neprimerne zaradi očitnega kršenja človekovih pravic in svoboščin, saj temeljijo na laži tožnikov in priče A. A. ter na neupoštevanju pravdne nesposobnosti tožnika, neupoštevanju njegove socialne stiske, na kratenju vseh ustavnih pravic in predvsem na kratenju 6., 13. in 14. člena EKČP. Zaradi takega ravnanja že dvajset let trpi splošno znano psihično in ekonomsko nasilje. Glede na to, da Višje sodišče v Ljubljani navedenega nasilja noče videti in tožniku ne želi popraviti protizakonitih in krivičnih odločitev, predlaga delegacijo pristojnosti pri Vrhovnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

6. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča. To okoliščino dedič sicer zatrjuje, je vsebinsko ne utemelji, saj konkretno ne izpostavi niti enega pritožbenega postopka, kjer naj bi mu bile kršene ustavne in konvencijske pravice, pri tem pa niti ne izpostavi, v čem konkretizirano vidi kršitev ustavnih in konvencijskih pravic, ki jih očita. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 163

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 149/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - izpodbijanje sklepa skupščine d. d. - statutarno pooblastilo - povečanje osnovnega kapitala - odobreni kapital - prednostna pravica - izključitev prednostne pravice

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora pooblastilo upravi družbe v zvezi z institutom odobrenega kapitala že v fazi podelitve pooblastila določati konkretni namen in utemeljene razloge za delno ali popolno izključitev prednostne pravice do novih delnic, kot to določa 337. člen ZGD-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora pooblastilo upravi družbe v zvezi z institutom odobrenega kapitala že v fazi podelitve pooblastila določati konkretni namen in utemeljene razloge za delno ali popolno izključitev prednostne pravice do novih delnic, kot to določa 337. člen ZGD-1?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za razveljavitev sklepa tožene stranke iz 7. točke dnevnega reda 20. redne skupščine, ki je bil sprejet na skupščini dne 21. 6. 2019, zapisan v notarskem zapisniku SV-848/2019 notarke A. A. iz Ljubljane in ki se glasi na spremembo statuta tožene stranke zaradi podelitve pooblastila upravi tožene stranke za sprejem sklepa o povečanju osnovnega kapitala (odobreni kapital) in za izključitev prednostne pravice obstoječim delničarjem (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo povračilo 1.999,82 EUR pravdnih stroškov tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka) ter tožeči stranki naložilo povrnitev 830,25 EUR stroškov pritožbenega postopka tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

3. Tožeča stranka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja tako, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 337

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 108/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - odgovornost občine - skladnost prostorskih aktov - oprostitev odgovornosti - potrdilo o namenski rabi - lokacijska informacija - varnost pravnega prometa

- ali se občina (tožena stranka) lahko razbremeni odgovornosti za škodo, ki nastane kot posledica neusklajenosti prostorskih aktov s sklicevanjem na neskrbnost investitorja in projektanta pri projektiranju?

- ali sta potrdilo o namenski rabi in lokacijska informacija (kot potrdilo iz uradne evidence in javna listina) dokumenta, na katera se lahko udeleženec v pravnem prometu (investitor) zanese.

1. Ali se občina (tožena stranka) lahko razbremeni odgovornosti za škodo, ki nastane kot posledica neusklajenosti prostorskih aktov s sklicevanjem na neskrbnost investitorja in projektanta pri projektiranju?

2. Ali sta potrdilo o namenski rabi in lokacijska informacija (kot potrdilo iz uradne evidence in javna listina) dokumenta, na katera se lahko udeleženec v pravnem prometu (investitor) zanese?

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke (I. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožene stranke v znesku 14.579,75 EUR v roku 15 dni od prejema sodbe, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi do plačila (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo izpodbijano sodbo (I. točka izreka).

3. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnih vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 385/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - nedopustnost izvršbe - razpolaganje s skupnim premoženjem brez soglasja zakonca - vpis v zemljiško knjigo - hipoteka - dobra vera - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožeče stranke za ugotovitev, da izvršba na nepremičnino, podrobneje navedeno v izreku sodbe, ni dopustna (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja naslednji vprašanji: »Ali je mogoče oz. možno domnevati podajo soglasja oz. nenasprotovanja solastnika k pravnemu poslu v primeru skupnega premoženja, ko le-ta sploh ni vedel za ravnanje drugega solastnika in drugi od solastnikov ni dolžnik? Ali predstavlja vzpostavljena domneva podanega soglasja oz. nenasprotovanja solastnika pravnemu poslu drugega solastnika v primeru skupnega premoženja, ko drugi solastnik ni dolžnik nerazmeren in prekomeren poseg v zasebno lastnino solastnika skupnega premoženja v primeru izvršbe na celotno nepremičnino?«

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožeče stranke zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 8

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 72

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.