VSRS Sklep II DoR 14/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izvršba na podlagi izvršilnega naslova - plačilo pogodbene kazni - osebni stečaj - učinkovanje odpusta obveznosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo ugovoru dolžnika in sklep o izvršbi delno razveljavilo glede zakonskih zamudnih obresti ter predlog za izvršbo v tem delu zavrnilo (I. točka izreka), v preostalem delu pa je ugovor dolžnika zavrnilo (II. točka izreka) ter odločilo o povrnitvi stroškov (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi dolžnika in sklep v izpodbijani II. točki izreka spremenilo tako, da se ugovoru ugodi, sklep o izvršbi razveljavi in predlog za izvršbo zavrne, ter posledično spremenilo stroškovno odločitev v izpodbijani III. točki izreka.

3. Upnik je predlagal izvršbo na podlagi izvršilnega naslova za terjatev, ki je nastala pred začetkom stečajnega postopka nad dolžnikom. Med strankama ni sporno, da je dolžnik dosegel odpust obveznosti in da je terjatev na podlagi sodbe kot izvršilnega naslova nastala pred 9. 6. 2014, kamor je segal učinek odpusta obveznosti. Iz sodbe, ki je izvršilni naslov, izhaja, da je bil dolžnik na podlagi prodajne pogodbe dolžan predelati in opremiti svoje lastniško vozilo v bivalno vozilo skladno s pogodbenimi določili ter ga izročiti upniku. Dolžnik je priznal, da je vozilo prodal tretji osebi, delno plačane kupnine pa upniku ni vrnil, zato je bil skladno s pogodbenimi določili zaradi neizpolnitve pogodbe dolžan plačati pogodbeno kazen. Sodišče druge stopnje je zato presodilo, da ne gre za terjatev, na katero odpust obveznosti ne učinkuje (5. točka drugega odstavka 408. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju).

4. Zoper drugostopenjski sklep je upnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali je bila zagotovljena pravna varnost upnika v izvršilnem postopku?

(2) Kdaj je odpust obveznosti veljaven in kdaj ne?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da upnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 408, 408/2, 408/2-5

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.