TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 35/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-30

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

razlika v plači - dejansko delo - predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali na višino plače javnega uslužbenca za čas napotitve na mednarodno misijo v tujino vpliva plača za delo v Sloveniji glede na formalno razporeditev ali plača delovnega mesta, katerega naloge je delavec v Sloveniji pred napotitvijo dejansko opravljal.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali na višino plače javnega uslužbenca za čas napotitve na mednarodno misijo v tujino vpliva plača za delo v Sloveniji glede na formalno razporeditev ali plača delovnega mesta, katerega naloge je delavec v Sloveniji pred napotitvijo dejansko opravljal.

1. Sodišče prve stopnje je tožniku prisodilo razliko v plači za čas od 1. 2. 2015 do 14. 7. 2016 s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Tožnik je v tem času opravljal delo na mednarodni misiji EULEX Kosovo. Ker je plača za delo na misiji odvisna od plače v domači državi, mu jo je toženka odmerila glede na plačo, ki bi jo prejemal po pogodbi o zaposlitvi v Sloveniji. Sodišče je ugotovilo, da tožnik pred napotitvijo ni opravljal dela po pogodbi o zaposlitvi, pač pa delo drugega, višje vrednotenega delovnega mesta, zato mu je prisodilo razliko z upoštevanjem plače po dejanskem delu.

2. Sodišče druge stopnje je pritrdilo pravnim zaključkom sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije predlaga, da sodišče dopusti revizijo o več vprašanjih. Vsa se nanašajo na osnovo za določitev plače v tujini in na to, ali je presoja sodišča, da se pri osnovi za določitev plače v tujini upošteva plača, ki je tožniku pred napotitvijo pripadala po dejanskem delu ali plača po pogodbi o zaposlitvi.

5. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz 367. a člena ZPP izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Uredba o plačah in drugih prejemkih javnih uslužbencev za delo v tujini (2009) - člen 6, 7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 590/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-13

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - kondikcija - odpadla pravna podlaga - pisna izjava priče - zavrnitev predloga

1. Tožnik je s toženko sklenil ustni dogovor o svetovanju in pomoči pri pridobivanju listin za sprejem njegove stranke (A. A.) v slovensko državljanstvo. Ker toženki pridobitev državljanstva ni uspela, tožnik zaradi odpadle pravne podlage zahteva vračilo denarja.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da sklep o izvršbi, VL 104360/2012 z dne 13. 11. 2017, ostane v veljavi v prvem odstavku za znesek 57.555,62 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 11. 2017 dalje do plačila in v tretjem odstavku. V ostalem pa je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

◦ ali je iz materialnopravnega in procesnega vidika pravilna odločitev nižjih sodišč, da tožnik ni nastopal kot posrednik za naročnika A. A.;

◦ ali bi moralo sodišče druge stopnje glede na to, da je ugotovilo drugačno dejansko stanje (in sicer, da je tožnik od pogodbe odstopil) izvesti pritožbeno obravnavo (347. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP);

◦ ali je odločitev procesno in ustavnopravno pravilna glede na to, da tožnik odstopa od pogodbe sploh ni zatrjeval;

◦ ali je odločitev sodišča druge stopnje z vidika uporabe 190. člena Obligacijskega zakonika pravilna;

◦ ali je pravilno stališče pritožbenega sodišča, da lahko sodišče upošteva pisno izjavo priče zgolj v primeru, ko jo k podaji pisne izjave pozove sodišče oziroma s tem soglaša.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 190/1, 190/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 7/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-17

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot dedič v zapuščinskem postopku - predsednik pristojnega sodišča kot dedič v zapuščinskem postopku - ugoditev predlogu

Ker je sodnica in predsednica pristojnega sodišča žena pokojnega in tako tudi stranka zapuščinskega postopka, slednje predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v A. je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v zapuščinski zadevi po pokojnem A. A. Ker je pokojnikova žena kot stranka zapuščinskega postopka sodnica in tudi predsednica sodišča, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v zadevi, menijo, da to predstavlja tehten razlog, da pristojno sodišče v obravnavani zapuščinski zadevi ne more postopati.

2. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Ker je sodnica in predsednica pristojnega sodišča žena pokojnega in tako tudi stranka zapuščinskega postopka, slednje predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 264/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-10

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - denarna renta - mesečna renta - višina mesečne rente - sprememba višine - pomembneje spremenjene okoliščine - izpolnitev pogojev za upokojitev - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik zahteva odpravo ali zmanjšanje s pravnomočno sodbo določene odškodninske rente v višini 928,49 EUR, ker se je toženec v Sloveniji starostno upokojil in prejema sorazmerni del starostne pokojnine v višini 261,81 EUR. Ugotovljeno je bilo, da se bo toženec šele v letu 2023 lahko polno upokojil oziroma pridobil še avstrijsko pokojnino. Z upokojitvijo v RS je toženec pridobil sorazmerni del pokojnine, vendar pa mu je bilo hkrati ukinjeno nadomestilo za invalidnost v višini 213 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da obveznost plačila mesečne rente, ki je bila tožniku naložena s pravnomočno sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti, P 396/2006 z dne 24. 12. 2010, v višini 928,49 EUR mesečno, preneha z dnem vložitve tožbe v tej zadevi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje, ali je pravilna odločitev nižjih sodišč, da zatrjevana sprememba (upokojitev in prejemanje pokojnine v RS v višini 261,81 EUR) ne ustreza pravnemu standardu „pomembneje spremenjene okoliščine“.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 175

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 260/2020-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-16

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - stroški prevoza na delo - predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v skladu s tretjim odstavkom 5. člena Aneksa h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v RS pri povračilu stroškov prevoza možna kombinacija kilometrine in javnega prevoza, če javni uslužbenec v kraju bivanja nima možnosti uporabe javnega prevoza.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v skladu s tretjim odstavkom 5. člena Aneksa h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v RS pri povračilu stroškov prevoza možna kombinacija kilometrine in javnega prevoza, če javni uslužbenec v kraju bivanja nima možnosti uporabe javnega prevoza.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek za povračilo stroškov prevoza za čas od oktobra 2018 do februarja 2020. Tožniku je naložilo v plačilo stroške postopka tožene stranke.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali je bila pravilno uporabljena določba tretjega odstavka 5. člena Aneksa h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v RS in je možna kombinacija povračila prevoza s kilometrino in stroškom javnega prevoza, čeprav javni prevoz ni možen iz kraja bivanja uslužbenca. Zanima ga, ali je možna razlaga, da ker kolektivna pogodba izrecno nečesa ne prepoveduje, se lahko razlaga, da je kombinacija povrnitve različnih vrst prevoza možna in ali se pri tem išče najcenejšo možnost povračila.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP. Zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367c. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Aneks h Kolektivni pogodbi za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji (2012) - člen 5, 5/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 3/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-23

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - ničnost sklepov skupščine - prenos poslovnega deleža - družbenik - načelo vestnosti in poštenja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je legitimacijski učinek prvega odstavka 482. člena ZGD-1 glede časovnega trenutka, od katerega prenos poslovnega deleža učinkuje v razmerju do družbe in od katerega pridobitelj poslovnega deleža v razmerju do družbe velja za družbenika z vsemi korporacijskimi upravičenji, absoluten in nasproten dokaz ni mogoč

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je legitimacijski učinek prvega odstavka 482. člena ZGD-1 glede časovnega trenutka, od katerega prenos poslovnega deleža učinkuje v razmerju do družbe in od katerega pridobitelj poslovnega deleža v razmerju do družbe velja za družbenika z vsemi korporacijskimi upravičenji, absoluten in nasproten dokaz ni mogoč?

1. Sodišče prve stopnje je v relevantnem delu zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti in za razveljavitev sklepov skupščine družbenikov tožene stranke, ki je potekala 10. 8. 2018, in so bili povzeti v notarski zapisSV 1053/2018 (I. in III. točka izreka). Zavrglo je tožbo A. B. v delu, s katerim je ta zahtevala, da se razveljavijo sklepi skupščine družbenikov tožene stranke, ki je potekala 10. 8. 2018, in so bili povzeti v notarski zapisSV 1053/2018 (V. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo nerazdelno plačilo 3.020,05 EUR pravdnih stroškov tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v relevantnem delu pritožbo tožeče stranke zavrnilo in v točkah I, III, V in VI izreka potrdilo odločbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Tožeča stranka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede v izreku opredeljenega spornega pravnega vprašanja. Revizijo je zato glede njega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 482

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 598/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-27

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - obstoj izvenzakonske skupnosti - ekonomska skupnost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se ugotovi, da je tožnica kot zunajzakonska partnerka zakonita dedinja po pokojnem A. B.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je sodba sodišča druge stopnje obremenjena s kršitvama iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP);

2) ali je sodišče druge stopnje ugotovilo obstoj vseh elementov zunajzakonske skupnosti; in

3) ali je glede na izvedene dokaze sodišče druge stopnje pravilno razlagalo pravni standard ekonomske skupnosti oziroma ali ga je sploh dovolj obrazložilo.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 610/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - nepravdni postopek - postopek za določitev nujne poti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je bil v obravnavani zadevi postopek začet pred uveljavitvijo ZNP-1, je treba uporabiti prej veljavni Zakon o nepravdnem postopku (ZNP), ki v postopku z dovolitev nujne poti revizije ni dovoljeval.

1. Predlagatelj je na podlagi 37. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1

) vložil predlog za dopustitev revizije zoper sklep višjega sodišča, izdan v nepravdnem postopku za določitev nujne poti, ki je bil začet pred uveljavitvijo ZNP-1. ZNP-1 je v uporabi od 15. 4. 2019.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, je dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku (37. člen ZNP-1). Postopki, ki so bili začeti pred uveljavitvijo tega zakona pred pristojnimi sodišči, se dokončajo po določbah do sedaj veljavnih predpisov (prvi odstavek 216. člena ZNP-1). Ker je bil v obravnavani zadevi postopek začet pred uveljavitvijo ZNP-1, je treba uporabiti prej veljavni Zakon o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP

4. Po določbi 34. člena ZNP revizija v nepravdnih postopkih ni bila dovoljena, razen če je zakon določal drugače. Ker zakon v poglavju, v katerem ureja postopek za dovolitev nujne poti, ne določa drugače, revizija ni dovoljena in je zato tudi ni mogoče dopustiti. Predlagateljev predlog je zato Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen Zakona o pravdnem postopku v povezavi s 37. členom ZNP). Senat je odločitev sprejel soglasno.

Uradni list SRS, št. 30/86 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37, 216, 216/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 28/2014, enako tudi II DoR 243/2014
VSRS Sklep I R 106/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo tožnice z dejstvom, da je razpravljajoča sodnica v zadevi P 311/2007 izdala zamudno sodbo ni razlog za delegacijo pristojnosti, kakor tudi ne dejstvo, da je odvetnica tožene stranke po končani glavni obravnavi sodno dvorano zapustila petindvajset minut za tožničinim sinom in njegovo zunajzakonsko partnerico. Očitek pristranskost odločanja je lahko predmet instituta izločitve sodnika.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Celju je v teku pravdni postopek, in sicer na podlagi tožbe za ugotovitev ničnosti priposestvovanja v povezavi z izbrisno tožbo. Tožeča stranka z laično vlogo predlaga izločitev razpravljajoče sodnice ter določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za sojenje v zadevi. Razpravljajoča sodnica naj bi namreč v postopku z opr. št. P 311/2007, ki je vzrok za tožbo v tem postopku, izdala nezakonito zamudno sodbo. Dvom v nepristranskost in neodvisnost sodnice in sodišča pa vzbuja tudi dogodek z dne 10. 11. 2020, ko je po glavni obravnavi odvetnica tožene stranke sodno dvorano zapustila petindvajset minut za tožničinim sinom in njegovo zunajzakonsko partnerko.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

4. Nezadovoljstvo tožnice z dejstvom, da je razpravljajoča sodnica v zadevi P 311/2007 izdala zamudno sodbo ni razlog za delegacijo pristojnosti, kakor tudi ne dejstvo, da je odvetnica tožene stranke po končani glavni obravnavi sodno dvorano zapustila petindvajset minut za tožničinim sinom in njegovo zunajzakonsko partnerico. Očitek pristranskost odločanja je lahko predmet instituta izločitve sodnika. Ker tožničine navedbe ne vzbujajo dvoma v objektivno nepristranskost Okrožnega sodišča v Celju, je Vrhovno sodišče predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 49/2021 z dne 21. 4. 2021, I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019, I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015, I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.