TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 137/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nepremoženjska škoda - višina odškodnine - višina denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati 11.482,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 10. 2020 dalje. V presežku (za znesek 17.418,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. V obravnavani zadevi ni sporno, da se je tožnik 17. 1. 2019 poškodoval pri delodajalcu A. z viličarjem na akumulatorski pogon, glede katerega je bilo pri toženki sklenjeno avtomobilsko zavarovanje.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem nasprotuje višini prisojene odškodnine.

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 146/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

ARBITRAŽNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - uveljavljanje ugovora o nepristojnosti - ugovor arbitražne klavzule - zavrženje tožbe zaradi nepristojnosti - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da Okrajno sodišče v Ajdovščini ni pristojno za odločanje v tej pravdni zadevi in tožbo z dne 23. 6. 2021 zavrglo ter razveljavilo vsa v postopku opravljena dejanja.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije vztraja, da je njegova terjatev iztožljiva pred rednim sodiščem, čeprav je toženec podal ugovor sodne nepristojnosti oziroma ugovor arbitražne pristojnosti. Zatrjuje tudi kršitve 2., 22. in 23. člena Ustave ter 6. in 13. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic (EKČP). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali 90-dnevni rok za pravno varstvo pred Arbitražo NZS v primeru neplačila nadomestila, ki ga ureja 49. člen Pravilnika o registraciji in statusu igralcev NZS, izključuje uveljavljanje pravnega varstva glede tega zahtevka pred sodišči po tem 90-dnevnem roku; (2) ali zamuda 90-dnevnega roka za pravno varstvo pred Arbitražo NZS v primeru neplačila nadomestila, ki ga ureja 49. člen Pravilnika o registraciji in statusu igralcev NZS, vpliva na sam obstoj terjatve v obligacijskem razmerju, ki nastane med kluboma, ali pravice kluba upravičenca, da kot upnik v predpisanih zastaralnih rokih terja od kluba dolžnika, da svojo obveznost poravna; (3) ali sklep o napotitvi na pravdo, s katerim je bila določena krajevna in stvarna pristojnost sodišča in zoper katerega se toženec ni pritožil, predstavlja pravnomočno sodno odločbo, na katero je sodišče glede sodne pristojnosti vezano in nasprotna stranka ne more več uspeti v pravdi z ugovorom arbitražne pristojnosti; in (4) ali bi moral toženec ugovarjati tudi zastaranje terjatve v predmetnem postopku, da bi lahko sodišče zavrglo tožbo (če gre v predmetni zadevi za naturalno obveznost, kot to interpretira sodišče druge stopnje - kar po stališču tožnika ne drži, saj je sodno varstvo uveljavljal pravočasno znotraj splošnega zastaralnega roka, 90-dnevni prekluzivni rok iz Pravilnika NZS pa tako nima nobene veljave v sodnem postopku).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 62/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog stranke - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - strojepiska pristojnega sodišča kot dedinja - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je A. A. oseba, ki je lahko poklicana k dedovanju na podlagi zakona, zaposlena na Okrajnem sodišču na Ptuju, kjer opravlja delo strojepiske v zapuščinskih postopkih, in se tako vsakodnevno srečuje z vsemi (zapuščinskimi) sodniki tega sodišča, ter še dejstvo, da je predlagatelj delegacije domnevni dedič, torej stranka (in ne sodišče), ki je že izrazil dvom v nepristranskost sodišča, po presoji Vrhovnega sodišča predstavlja tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. A. A. (kot stranka postopka) je podal predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je domnevna dedinja B. B., ki se je priglasila k dedovanju zaščitene kmetije kot celote, zaposlena na Okrajnem sodišču na Ptuju, kjer opravlja delo strojepiske v zapuščinskih postopkih. Navaja še, da je Okrajno sodišče na Ptuju majhno sodišče, ter da ocenjuje, da bo glede na število dedičev in obseg zapuščine zapuščinski postopek obsežen in zapleten. Ker bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za postopanje in odločanje v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Dejstvo, da je B. B. oseba, ki je lahko poklicana k dedovanju na podlagi zakona, zaposlena na Okrajnem sodišču na Ptuju, kjer opravlja delo strojepiske v zapuščinskih postopkih, in se tako vsakodnevno srečuje z vsemi (zapuščinskimi) sodniki tega sodišča, ter še dejstvo, da je predlagatelj delegacije domnevni dedič, torej stranka (in ne sodišče), ki je že izrazil dvom v nepristranskost sodišča, po presoji Vrhovnega sodišča pomeni tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 202/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev plačilnega naloga - plačilo sodne takse - umik predloga za dopustitev revizije

Ugotovi se umik predloga za dopustitev revizije. Razveljavitev plačilnega naloga za plačilo sodne takse za predlog je posledica umika predloga. V skladu s 34. členom ZST-1 mora stranka v primeru umika plačati tretjino takse za postopek o vlogi, za kar bo prejela nov plačilni nalog.

I. Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

II. Plačilni nalog II DoR 202/2022-5 z dne 6. 5. 2022 se razveljavi.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da oporoka A. A. z dne 12. 5. 2014 ni pristna. Sodišče druge stopnje je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo ter zavrglo dopolnitvi pritožbe.

2. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Z vlogo z dne 23. 5. 2022 je toženka predlog za dopustitev revizije umaknila.

4. V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe.

5. Toženka je predlog za dopustitev revizije umaknila, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo, zato je sklenilo, kot izhaja iz I. točke izreka tega sklepa (drugi odstavek 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP).

6. Razveljavitev plačilnega naloga za plačilo sodne takse za predlog je posledica umika predloga. V skladu s 34. členom Zakona o sodnih taksah (ZST-1) mora stranka v primeru umika plačati tretjino takse za postopek o vlogi, za kar bo prejela nov plačilni nalog.

7. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
VSRS Sklep I R 64/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

„Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki bi utegnile vzbuditi dvom v nepristranskost sodišča. To okoliščino tožnik pavšalno zatrjuje, a z ničemer ne izkaže. Izraža predvsem nezadovoljstvo nad delom sodišč z območja Višjega sodišča v Ljubljani.

1. Višje sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predložilo tožnikov predlog za prenos pristojnosti ob odločanju o njegovi pritožbi zoper sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani III P 18/2020 z dne 6. 5. 2021. Gre za pritožbeno zadevo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 843/2022.

2. Tožnik pravi, da je Vrhovnemu sodišču splošno znano, da od Višjega sodišča v Ljubljani ne more pričakovati spoštovanja njegovih osnovnih pravic in poštenega sojenja, zato prosi za prenos pristojnosti. Splošno znane so tudi posledice protizakonitih sodnih odločitev, ki jih je bil zadnjih dvajset let deležen tožnik, za kar je prav tako odgovorno Višje sodišče v Ljubljani.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki bi utegnile vzbuditi dvom v nepristranskost sodišča. To okoliščino tožnik pavšalno zatrjuje, a z ničemer ne izkaže. Izraža predvsem nezadovoljstvo nad delom sodišč z območja Višjega sodišča v Ljubljani.

6. Tak nekonkretiziran predlog ne more utemeljiti predloga za prenos pristojnosti, zato ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 45/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - zapuščinski postopek - pogoji za združitev zadev v skupno obravnavanje - ugoditev predlogu

Ker bi se utegnilo izkazati, da bo združitev obeh zapuščinskih zadev pravno racionalna, je po presoji Vrhovnega sodišča predlog za prenos pristojnosti kasnejše zapuščinske zadeve na Okrajno sodišče v Ljubljani, kar je nujna predpostavka za združitev, utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Grosupljem je v teku zapuščinska zadeva po pok. A. A.

2. Razpravljajoče sodišče je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za prenos pristojnosti. V njem pojasnjuje, da je zapustničina hči B. B. sodišče obvestila, da se pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, pod opr. št. III D 671/2022 vodi zapuščinski postopek po dne 16. 1. 2022 umrlem soprogu zapustnice, C. C. Hkrati je navedla, da vse tri hčere priznavajo oporoko po obeh starših in zaprosila, da se postopka združita v enotno obravnavanje. Okrajno sodišče v Grosupljem meni, da se bo zapuščinski postopek zaradi združitve z zapuščinskim postopkom po C. C. lahko lažje in učinkoviteje opravil pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Obravnavan položaj je specifičen, saj sta zakonca umrla v razmaku manj kot enega meseca. Hkrati je iz prilog razvidno, da sta podala tri poslednjevoljne izjave. Vsak svojo individualno, v katerem izjavljata, da vse premoženje zapuščata drug drugemu, ter tretjo, skupno, ki ima naslov pripis k oporoki. Tudi v tem so podane poslednjevoljne izjave.

6. Ker bi se utegnilo izkazati, da bo združitev obeh zapuščinskih zadev pravno racionalna, je po presoji Vrhovnega sodišča predlog za prenos pristojnosti kasnejše zapuščinske zadeve na Okrajno sodišče v Ljubljani, kar je nujna predpostavka za združitev, utemeljen. Zato je predlogu ugodilo in za odločanje v obravnavani zapuščinski zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 221/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - odškodninski zahtevek - varstvo zasebnosti - zavrnitev predloga

1. Pravdni stranki sta bivša zakonca. Tožnica se je začela udejstvovati v verskem društvu A. Toženec je stopil v stik z novinarjem Slovenskih novic in ta je priobčil članek

. Članek je sestavljen iz izjav toženca, izjav tožnice, izjav duhovnega voditelja A., izjave B. B. iz Ljubljanske nadškofije, izjave C. C., tiskovnega predstavnika zagrebške nadškofije in mnenja novinarja. V članku je novinar uporabljal premi govor. Tožnica je izpostavila naslednje toženčeve izjave:

– "Poročena sva devet let, še prej sva bila skupaj sedem let. Dokler ni bilo tega, smo normalno živeli.";

– "Njej je to predstavila žena mojega kolega, ona je pozneje navdušila sosedo in sestro, veš kako je fajn, so si govorile.";

– "Žena gre zjutraj v službo, po službi imajo dejavnosti, domov pride ponoči: ob pol enih, enih, včeraj je prišla petnajst do dveh, ... Tako je štirikrat na teden." Potem pa sem rekel: "Zdaj pa je tega malo dost.";

– "Odšel sem k njim; dogovorjeno je bilo, da vidim, kaj se dogaja. On je za njih prerok in oni klečijo pred njim: hoteli so, da pokleknem tudi sam, pa nisem hotel; prepričevali so me, da jim pristopim, zganjali so eksorcizem, to je noro."

2. Sodišče prve stopnje je tožničin odškodninski tožbeni zahtevek zaradi posega v njene ustavne pravice zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je tožničino pritožbo zavrnilo in zavrnilno sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Proti pravnomočni sodbi tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj revizijo dopusti v zvezi z naslednjim vprašanjem:

"Ali je le javno izpovedovanje veroizpovedi kot del pravice do svobode vesti iz 41. člena Ustave Republike Slovenije razlog, da fizična oseba postane relativno javna oseba, ali pa je tej fizični osebi kljub javnemu izpovedovanju veroizpovedi potrebno zagotoviti popolno varovanje njene zasebnosti?".

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je predlagano revizijsko vprašanje soočilo s sodbama nižjih sodišč ter ugotovilo, da tem merilom ne ustreza. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 60/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - ugoditev predlogu

Ker se bo postopek lažje in ceneje zaključil pred drugim sodiščem, je predlog za prenos pristojnosti utemeljen.

Za sojenje v tem sporu se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču posredovalo predloge tožene stranke za delegacijo pristojnosti. Tožena stranka ocenjuje, da se bo pravdni postopek lažje (in ceneje) opravil pred Okrajnim sodiščem v Celju, kar je tudi v skladu z načelom ekonomičnosti postopka.

2. Predlog je bil vročen tožnici, ki mu ni nasprotovala.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Tožena stranka meni, da se bo pravdni postopek lažje izvedel pred Okrajnim sodiščem v Celju kot pred sodiščem, pri katerem je tožnica vložila tožbo. Svoj predlog utemeljuje z naslednjimi okoliščinami: tožnica ima stalno prebivališče v Celju, tožena stranka ima podružnico zunaj svojega sedeža, pooblaščenka tožnice ima sedež v Mariboru, izvedba dokaznih predlogov strank v Ljubljani bi vplivala na zvišanje pravdnih stroškov.

6. Vrhovno sodišče pritrjuje toženi stranki, da bo sojenje pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani povezano v višjimi stroški ter da ni smotrnih razlogov, da bi spor obravnavalo to sodišče. Pri tem ni spregledalo, da predlog za delegacijo podaja prav tožena stranka, ki navaja, da ima podružnico tudi izven svojega sedeža. Ker ne gre za izključno pristojnost predložitvenega sodišča, Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlog tožene stranke, da se sojenje zadeve prenese pred Okrajno sodišče v Celju, utemeljen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 97/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zamudna sodba - pogoji za izdajo zamudne sodbe - pravilnost vročitve - fikcija vročitve - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo tožencu naložilo, da mora tožnici plačati znesek 7.515,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26. 2. 2015 dalje do plačila. (S posebnim sklepom je odločilo še o stroških postopka.)

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca (posebej zoper zamudno sodbo in posebej zoper sklep o stroških) zavrnilo ter potrdilo zamudno sodbo in sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da mu tožba v odgovor ni bila pravilno vročena, zato niso izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe. Meni, da mora biti sodišče o pravilnosti vročitve s fikcijo prepričano z gotovostjo in ne zgolj z verjetnostjo. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali se lahko šteje, da je bila tožba pravilno vročena na podlagi fikcije, če je za sodišče mnogo bolj kot toženčeve nekonsistentne navedbe verjetna različica, ki izhaja iz poročila pošte in pisne izjave priče/vročevalke – ali torej lahko sodišče o obstoju fikcije odloča le na temelju verjetnosti ali pa mora biti o tem, da je bila pošiljka pravilno vročena, prepričano z gotovostjo.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.