VSRS Sklep II DoR 620/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev skupne lastnine - skupno premoženje izvenzakonskih partnerjev - sklepčnost tožbe - izstavitev zemljiškoknjižne listine - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek s katerim je tožeča stranka (v nadaljevanju tožnik) zahtevala, da se ugotovi, (1) da sta prvo tožena stranka (v nadaljevanju prvo toženka) in drugo tožena stranka (v nadaljevanju drugo toženka) dolžni priznati, da v skupno premoženje tožnika in drugo toženke spadajo parcele 715/2, 716, 717/1, 717/2, 712/3, 714/4, 718/1 in 718/2, vse k. o. A., in parcele 569/2, 629, 630, 632/2, vse k. o. B., (2) da znaša delež tožnika na tem skupnem premoženju ½ (prvi odstavek I. točke izreka). Zavrnilo je zahtevek, da je prva toženka dolžna tožniku izstaviti za vpis v zemljiško knjigo sposobno listino (drugi odstavek I. točke izreka) ter da se ugotovi, da ugotovljeno premoženje tožnika spada v stečajno maso stečajnega postopka z opr. št. St 4293/2016 (tretji odstavek I. točke izreka). Odločilo je o pravdnih stroških. Presodilo je, da tožnik ni izkazal obstoja zunajzakonske skupnosti z drugo toženko.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo v prvem in tretjem odstavku I. točke izreka in v tem delu tožbo zavrglo. V ostalem izpodbijanem in nespremenjenem delu je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pojasnilo je, da je bil tožnik s strani toženk opozorjen na nesklepčnost dajatvenega tožbenega zahtevka. Na nepremičninah, glede katerih zahteva ugotovitev, da spadajo v skupno premoženje, ostaja zemljiško knjižna lastnica prvo toženka, ki ni bila v zakonski oziroma izvenzakonski skupnosti s tožnikom. Ker je zemljiškoknjižna lastnica spornih nepremičnin prva toženka, je treba ugotovitvena tožbena zahtevka zavreči.

3. Tožnik je zoper sodbo in sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj: 1. Ali je višje sodišče v sodbi in sklepu pravilno odločilo, ko je samo na osnovi podatkov iz prvostopnega spisa spremenilo pravno podlago, brez da bi pozvalo stranke k dopolnitvi pravne podlage za katero se je odločilo pritožbeno sodišče, bistveno kršilo določila postopka in s tem tožečo stranko materialno prikrajšalo; 2. Ali bi sodišče v postopku, ko je podan opis fiduciarnega pravnega posla s prenosom lastništva parcel na prvotoženo stranko, moralo po uradni dolžnosti ugotoviti, da sta sklenjeni pogodbi nični; 3. Ali je bila procesna dolžnost tožeče stranke širiti svoje navedbe o obstoju dogovora, da se bo lastninska pravica na nepremičninah prenesla na dejanska lastnika po tem, ko je tožena stranka že v odgovoru na tožbo zanikala obstoj takega dogovora?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.