TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 93/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - posojilo - vračilo posojila - pristop k dolgu - pravilnost izpolnitve denarne obveznosti - izpolnitev solidarne obveznosti - izpolnitev tretjemu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je izpolnitev prvih dveh tožencev na TRR tretje toženke mogoče šteti kot pravilno izpolnitev dolga do tožnice.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je izpolnitev prvih dveh tožencev na TRR tretje toženke mogoče šteti kot pravilno izpolnitev dolga do tožnice.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica od tožencev zahtevala solidarno plačilo zneska 24.354,25 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega obroka dolga do plačila. Tožnici je naložilo, da mora tožencem povrniti 3.130,46 EUR pravdnih stroškov. Pravdni postopek glede plačila 950,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 6. 2015 dalje pa je ustavilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in v izpodbijanem delu sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožencem naložilo solidarno plačilo zneska 17.610,25 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega obroka dolga do plačila. Poseglo je tudi v odločitev o stroških postopka ter tožencem naložilo solidarno povrnitev tožničinih pravdnih stroškov v višini 2.124,31 EUR. Sicer je pritožbo tožnice zavrnilo in v še izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlagajo toženci predlog za dopustitev revizije. V predlogu nasprotujejo presoji pritožbenega sodišča, da izpolnitve prvih dveh tožencev na TRR tretje toženke ni mogoče šteti kot pravilno izpolnitev dolga do tožnice.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 280

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 291/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - zadržanje na varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda - podaljšanje zadržanja na varovanem oddelku - problem prezasedenosti socialno varstvenih zavodov - zavrnitev predloga - poseg v pravice drugih varovancev zavoda

1. Pri nasprotnem udeležencu je prisotna trajna in huda duševna motnja Paranoidna shizofrenija. Trenutno je nameščen pri predlagatelju, ki predlaga podaljšanje obravnave nasprotnega udeleženca v varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda brez privolitve na podlagi sklepa sodišča.

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se predlogu predlagatelja ugodi in se nasprotnemu udeležencu obravnava na varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda brez privolitve na podlagi sklepa sodišča, izrečena s sklepom naslovnega sodišča Pr 7/2017 z dne 9. 10. 2020, ki se izteče dne 18. 4. 2021, podaljša za čas enega leta, in sicer do 18. 4. 2022, ter s sprejemom na varovani oddelek socialno varstvenega zavoda A. Do sprostitve prvega prostega mesta na varovanem oddelku A se nasprotni udeleženec zadrži na varovanem oddelku B., kjer se nahaja sedaj.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi nasprotnega udeleženca in socialno varstvenega zavoda A. zavrnilo in v izpodbijanem delu sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje A. vlaga predlog za dopustitev revizije. Za predlagatelja ni sporno, da so pri nasprotnem udeležencu podani pogoji za sprejem oziroma podaljšanje obravnave v varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda brez privolitve, ampak opozarja na svojo prezasedenost ter na kršitev ustavnih pravic njegovih tam že nameščenih varovancev in zaposlenih. Vrhovnemu sodišču zato predlaga dopustitev revizije z vprašanjem: ali je namestitev dodatnih oseb v že tako prezasedene socialno varstvene zavode, ob upoštevanju, da je takšno postopanje v razmerju do nameščene osebe ustavno sprejemljivo, sprejemljivo z vidika posega v ustavne pravice drugih uporabnikov varovanega oddelka istega zavoda?

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 133/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - protispisnost - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožnici plačati znesek 15.000,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je v konkretnem primeru prišlo do napake pri povzemanju vsebine izvedenskih mnenj, posledica tega pa je odločilno vplivala na rezultat dokazne ocene, to pa na samo sodbo. V nadaljevanju podrobno analizira 10. in 12. točko drugostopenjske sodbe. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je zatrjevana protispisnost med tem, kar se nahaja v obeh izvedenskih mnenjih in v razlogih obeh sodb, vplivala na obstoj dejstev, ki so imele bistven pomen, da je odločitev prvostopenjskega in drugostopenjskega sodišča takšna, kot je.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-15, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 171/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - navadna škoda in izgubljeni dobiček - zamudne obresti - pravilo ne ultra alterum tantum - zavrnitev predloga

1. Tožnik je gojil industrijsko konopljo, ki mu jo je policija leta 1995 požela, misleč, da gre za mamilo. Tožnik je bil v kazenskem postopku pravnomočno oproščen. V tej pravdni zadevi od tožene države zahteva zaradi požete konoplje povrnitev navadne škode in izgubljenega dobička.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna plačati tožniku 509.329,28 EUR, 10 zneskov po 9.225,84 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter 4 zneske po 98.200 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh pravdnih strank zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je izračun nižjih sodišč, da naj bi tožniku prisojeni znesek glavnice in zamudnih obresti skupaj znašal „le“ 509.329,20 EUR, materialnopravno pravilen;

2) ali je obrazložitev nižjih sodišč v tem delu ustrezno obrazložena (kršitvi iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ter kršitve 14., 22., 23., 25. in 33. člena Ustave RS in 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah); in

3) ali je pravilno stališče nižjih sodišč, da so zakonske zamudne obresti nehale teči, ko so dosegle glavnico, oziroma najkasneje od 22. 5. 2007 ne tečejo več.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 376, 382a, 1060

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 117/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posojilo - vrnitev posojila - pristop k dolgu - izpodbijanje ugotovljenega dejanskega stanja - zavrnitev predloga

1. Tožbeni zahtevek se nanaša na vračilo posojila. Pravdne stranke so 4. 11. 2011 sklenile pogodbo, ki so jo poimenovale Posojilno prevzemna pogodba. Iz nje izhaja, da je posojilodajalec - tožnik drugemu tožencu kot posojilojemalcu posodil 60.000 EUR in da je ta dolg prevzela tudi prva toženka. Prva toženka se je zavezala, da bo prevzeti dolg odplačala v obdobju 30 dni. Tožnik se je s prevzemom dolga strinjal.

2. Sodišče prve stopnje je tožencema naložilo, da sta tožniku dolžna nerazdelno plačati 60.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 12. 2011 dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo prve toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje prva toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali lahko sodišče odloči o materialnopravnem ugovoru tožencev iz 101. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) v zvezi z neizpolnitvijo obveznosti posojilodajalca iz posojilne pogodbe (izročitev posojila) na podlagi nedokazanih trditev tožnika o razpolaganju z zadostnimi sredstvi za izpolnitev svojega dela obveznosti dvostranske pogodbe (določen znesek denarja po prvem odstavku 569. člena OZ in prvem odstavku 571. člena OZ);

2) ali za zadostitev dokaznemu bremenu pri dokazovanju dejstev trditvene podlage tožnika po 212. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) zadostuje zgolj dokaz z zaslišanjem tožnika, s katero sicer potrdi obstoj določenega dejstva (v tem primeru obstoj oziroma možnost razpolaganja s 60.000 EUR sredstev, ki naj bi jih izročil tožencema), vendar pa o viru sredstev izpove drugače, kot pa je zatrjeval do konca prvega naroka za glavno obravnavo; ali gre pri tem za nedovoljeno nadomeščanje trditvene podlage z izpovedbami stranke na naroku; in

3) ali se pri sodni presoji o obstoju pravnega razmerja med upnikom in pristopnikom k dolgu po pravni analogiji uporabljajo pravila za ugovore poroka zoper zahtevke upnika (1024. člen OZ).

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 101, 432, 569, 569/1, 571, 1024

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 84/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ČLOVEKOVE PRAVICE

dopuščena revizija - lovska družina - izključitev člana iz lovske družine - prepoved diskriminacije - osebna okoliščina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je mogoče zahtevku iz naslova prepovedi kršitve diskriminacije ugoditi, brez da bi bila opredeljena osebna okoliščina, na podlagi katere naj bi bila oseba diskriminirana, in brez da bi sodišče v obrazložitvi svoje odločitve takšno okoliščino ugotovilo ter obrazložilo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je mogoče zahtevku iz naslova prepovedi kršitve diskriminacije ugoditi, brez da bi bila opredeljena osebna okoliščina, na podlagi katere naj bi bila oseba diskriminirana, in brez da bi sodišče v obrazložitvi svoje odločitve takšno okoliščino ugotovilo ter obrazložilo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku, s katerim je tožnik zahteval odpravo sklepov upravnega odbora in občnega zbora lovske družine, s katerima je bil črtan iz članstva lovske družine. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede 3 vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse in ki se glasijo: 1) kaj mora obsegati trditvena podlaga, da bo zahtevek iz naslova kršitve prepovedi diskriminacije sklepčen; 2) ali je mogoče zahtevku iz naslova prepovedi kršitve diskriminacije ugoditi, brez da bi bila opredeljena osebna okoliščina, na podlagi katere naj bi bila oseba diskriminirana, in brez da bi sodišče v obrazložitvi svoje odločitve takšno okoliščino ugotovilo ter obrazložilo in 3) ali pravni standardi, ki za presojo trditvenega bremena obstajajo v delovnopravnih postopkih, veljajo tudi za druge postopke, v katerih je odločitev odvisna od ugotovitve obstoja in elementov diskriminatornega ravnanja. Zatrjuje odstop od sodne prakse višjih sodišč in Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 57/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 59/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - izvršilni postopek - osebno razmerje med stranko v postopku in uslužbenko pristojnega sodišča - sodniški pomočnik - svaštvo - tast/tašča - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolžnik tast sodniške pomočnice, zaposlene na pristojnem sodišču ter da slednja delo opravlja prav na izvršilnem oddelku, pri čemer v času njene odsotnosti nadomešča vpisničarko in dela ni mogoče organizirati na način, da ne bi prišla v stik s spisom v tej zadevi, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa in odloča v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Za postopanje in odločanje v uvodoma navedeni izvršilni zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v A. To je predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Dolžnik je namreč tast sodniške pomočnice na tem sodišču, ki delo opravlja prav na izvršilnem oddelku, pri čemer dela ni mogoče organizirati na način, da ne bi prišla v stik s spisom v tej zadevi, saj se z vpisničarko nadomeščata, kar vse bi lahko okrnilo videz nepristranskosti postopanja in odločanja v zadevi.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Okoliščina, da je dolžnik tast sodniške pomočnice, zaposlene na pristojnem sodišču ter da slednja delo opravlja prav na izvršilnem oddelku, pri čemer v času njene odsotnosti nadomešča vpisničarko in dela ni mogoče organizirati na način, da ne bi prišla v stik s spisom v tej zadevi, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa in odloča v zadevi.

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče na Ptuju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 59/2021, z dne 19.05.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:I.R.59.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 58/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2021

VSRS Sklep I R 105/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 180/2020
VSRS Sklep I Kp 26555/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-13

Barbara Zobec (preds.), Marjeta Švab Širok (poroč.), mag. Kristina Ožbolt

rok za pritožbo - preizkus ali so še dani razlogi za pripor

Za vložitev pritožbe zoper sklep, s katerim se odloča o pripornem statusu, ne velja splošni 15 dnevni rok iz drugega odstavka 400. člena ZKP, temveč specialen, tri dnevni rok iz četrtega odstavka 200. člena ZKP.

1. Višje sodišče v Ljubljani je z izpodbijanim sklepom, izdanim na podlagi določbe tretjega odstavka 394. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ugotovilo, da so pri obtoženem A. B. še vedno podani razlogi za pripor po 1. in 3. točki 201. člena ZKP. Višje sodišče je obstoj pripornih razlogov preizkušalo iz razloga, ker je ob obravnavi pritožb zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani III K 26555/2020, s katero je bil obtoženec spoznan za krivega kaznivega dejanja posebno hude telesne poškodbe po prvem odstavku 124. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) ugodilo pritožbi okrajnega državnega tožilca in izpodbijano sodbo v odločbi o kazenski sankciji spremenilo tako, da je obtožencu izreklo tudi stransko kazen izgon tujca iz države za čas treh let, v preostalem je sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Zoper sklep se je pritožil obtoženec. V pritožbi uveljavlja kršitev določb Zakona o kazenskem postopku, Zakona o pravdnem postopku, Ustave Republike Slovenije, Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Predlaga, da Vrhovno sodišče njegovo pritožbo obravnava, ji ugodi in ugotovi, da ni begosumen.

4. Z izpodbijanim sklepom je pritožbeno sodišče ugotovilo, da so na strani obtoženca razlogi za pripor še vedno podani, torej je odločalo o podaljšanju pripornega statusa obtoženca. Za vložitev pritožbe zoper sklep, s katerim se odloča o pripornem statusu, ne velja, splošni 15 dnevni rok iz drugega odstavka 400 člena ZKP, temveč specialen, tri dnevni rok iz četrtega odstavka 200 člena ZKP. Navedeni rok velja iz razloga, ker gre za poseg v osebno svobodo in s tem človekove pravice obtoženca, zato je nujno, da se pravilnost odločitve s pravnim sredstvom preveri hitro.

5. Iz podatkov kazenskega spisa izhaja, da je bil izpodbijani sklep obtoženčevi zagovornici vročen dne 31. 3. 2021, obtožencu pa je bil prevod sklepa vročen dne 7. 4. 2021. Navedeno pomeni, da je tridnevni rok za vložitev pritožbe zoper sklep potekel dne 10. 4. 2021. Obtoženec je pritožbo oddal Upravi ZPKZ Ljubljana dne 18.4.2021 to je po poteku pritožbenega roka. Navedeno pomeni, da je je bila pritožba vložena prepozno.

6. Ker je bila pritožba zoper sklep podana prepozno, Vrhovno sodišče pritožbe vsebinsko ni obravnavalo, temveč jo je zavrglo (tretji odstavek 402. člena ZKP).

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 200, 200/4, 394, 394/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 132/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - zastaranje - pretrganje zastaranja - pripoznava dolga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo plačilo 2.296,53 EUR, v preostalem delu je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi pravdnih strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik, na katerega so bile vse terjatve do toženca prenesene na podlagi cesije z dne 12. 9. 2016, je vtoževal plačilo po dveh posojilnih pogodbah z dne 9. 4. 1998 in z dne 20. 4. 2000. Glede prve posojilne pogodbe je sodišče prve stopnje zaključilo, da terjatev ni zastarana zaradi pripoznav dolga, medtem ko je glede druge pogodbe ugotovilo, da do pretrganja zastaranja ni prišlo.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali je drugostopenjsko sodišče s tem, ko se ni opredelilo do pritožbenih navedb toženca, zlasti tudi do očitkov o protispisnosti prvostopne sodbe oziroma je nanje odgovorilo z golim sklicevanjem na razloge prvostopne sodbe, zagrešilo bistveno kršitev pravil postopka iz 8. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 364

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.