VSRS Sklep II DoR 392/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-10-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o preužitku - izročitev v last in posest - dopustnost pravne podlage - ničnost pogodbe - pravni interes za tožbo - prenos terjatev na prevzemno družbo - oškodovanje upnikov - zavrnitev predloga

1. Toženci so dne 24. 10. 2017 sklenili Pogodbo o preužitku v notarskem zapisu, s katero je prvi toženec tretje in četrto tožencu izročil v last in posest vse svoje nepremično premoženje. Tretji in četrti toženec sta se zavezala, da bosta prvemu tožencu in drugi toženki do njune smrti nudila določene dajatve in storitve. Kasneje so sklenili še Dodatek št. 1, saj je iz pogodbe pomotoma izostala ena nepremičnina.

2. Tožnica (oziroma njena pravna prednica) razpolaga s pravnomočno sodbo s 13. 9. 2017, na podlagi katere ji je prvi toženec dolžan plačati 378.676,08 EUR. Ko je tožnica želela to terjatev izterjati, je ugotovila, da je prvi toženec v času od izdaje sodbe sodišča prve stopnje in do njene pravnomočnosti lastninsko pravico na vseh svojih nepremičninah z omenjeno pogodbo o preužitku odsvojil. S tem je tožnici onemogočil poplačilo njene terjatve. Tožnica zato vlaga predmetno tožbo. Meni, da je sporna pogodba nična zaradi nedopustnega nagiba (40. člen Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ) oziroma nedopustne podlage (39. člen OZ).

3. Sodišče prve stopnje je vse tožbene zahtevke tožnice zavrnilo.

4. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugotovilo, da sta Pogodba o preužitku s 24. 10. 2017 in Dodatek št. 1 s 6. 10. 2018 nična, da je vknjižba lastninske pravice v korist tretjega in četrtega toženca neveljavna in se zato izbriše ter vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje z lastništvom prvega toženca.

5. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavljajo naslednja vprašanja:

1) ali je tožnica aktivno legitimirana za predmetno tožbo; ali je tožnica izkazala prenos terjatve in s tem pravni interes za vložitev predmetne tožbe; ali je za učinkovito uveljavljanje terjatve, ki naj bi bila prenesena na prevzemno družbo z oddelitvijo, potrebno spremeniti tožbeni zahtevek na način, da se zahteva, da je dolžnik dolžan plačati novemu upniku, na katerega je bila terjatev prenesena;

2) ali so v predmetni zadevi izpolnjeni predpogoji, ki jih je na podlagi drugega odstavka 40. člena OZ potrebno izkazati, da bi se lahko uspešno uveljavljala ničnost pogodbe; kakšna je presoja o morebitni ničnosti pogodbe v primeru, ko ima eden od pogodbenikov več nagibov, med katerimi je le eden, a nikakor ne ključen, nedopusten; ali odločitev višjega sodišča zadosti ustavnim kriterijem obrazloženosti sodne odločbe ter standardu odločanja na stopnji prepričanja; in

3) ali je v postopku pred sodiščem druge stopnje prišlo do bistvenih kršitev Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), do protiustavnega položaja in do nedopustne pristranskosti višjega sodišča; ali je drugostopenjsko sodišče skladno s pravili ZPP lahko odločilo, da bo o zadevi odločil sodnik poročevalec kot sodnik posameznik.

7. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 39, 40, 40/2

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 638

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 347, 347/5, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.