TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 89/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - vznemirjanje lastninske pravice - zamenjava ključavnice - varstvo solastnika - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da toženka protipravno vznemirja lastninsko pravico tožnika s tem, ko mu ne izroči ključev vhodnih vrat stanovanjske hiše, ter zahtevek, da je toženka dolžna tožniku izročiti ključe vhodnih vrat.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Nesporno je, da so solastniki nepremičnine na naslovu ... tožnik do ½, toženka do ¼, A. A. in B. B. pa vsak do 1/8 celote. Tožniku je bil izrečen ukrep prepovedi približevanja, in sicer mu je bil za 6 mesecev prepovedan vstop v nepremičnino. V tem obdobju (leta 2017) je bila zamenjana ključavnica in s tem tožniku onemogočen vstop, vendar je decembra 2019 tožnik sam s pomočjo detektiva ključavnico ponovno zamenjal in torej s ključem razpolaga.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali zgolj trditev tožene stranke, da ne poseduje ključa stanovanjske hiše, lahko negira vznemirjanje lastninske pravice, kljub dejansko onemogočenemu vstopu tožeče stranke v sporno stanovanjsko hišo?

(2) Ali je sledenje izjavi tožene stranke, da ne poseduje ključa stanovanjske hiše, zaradi česar je bil zavrnjen zahtevek tožeče stranke, sorazmeren cilju varovanja lastninske pravice?

(3) Ali je odločitev sodišča iz zadevnega primera ustrezna iz vidika varovanja ustavno zagotovljene pravice do zasebne lastnine?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 99, 100

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 46/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - padec s kolesom - soprispevek oškodovanca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je zahteval plačilo 23.201 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi kot odškodnino, ki jo je utrpel pri padcu s kolesa zaradi nepredvidljive ovire na kolesarski poti, ki je v upravljanju toženk.

2. Sodišče prve stopnje je tožniku prisodilo 12.960,80 EUR odškodnine. Menilo je, da je njegov soprispevek k nastanku nezgode 20 %. Odločilo je še o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženk in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je prisojeni znesek znižalo na 11.340,70 EUR. Menilo je, da je tožnikov soprispevek 30 %. V preostanku je pritožbo tožnika zavrnilo, prav tako je v celoti zavrnilo pritožbo toženk in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja, ali je mogoče tožniku očitati kakršno koli soodgovornost za škodni dogodek, ko se je z normalno hitrostjo peljal s kolesom po makadamski poti, namenjeni splošni uporabi za rekreativne, tudi kolesarske namene, v času, ko je sonce sijalo proti tožniku in je zaradi jarka (zgrajen globok jarek, ki je na obeh straneh obložen z večjimi kamni in gramozom, na sredi jarka pa obložen z drugačnim materialom širine 0,5 m), na katerega ni opozarjala nobena tabla in tudi sicer ni bilo nobene oznake in opozorila na morebitno oviro oziroma jarek na poti, ko ga tožnik tudi ni mogel pričakovati (prevzeti tak riziko) in zaradi sonca videti, padel in se telesno poškodoval. Njegovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 11/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovalnina - plačilo zavarovalnine - posebni pogoji zavarovanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval plačilo 3.084,84 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi kot zavarovalnino. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede dveh vprašanj: 1) ali je treba razlagati posebne pogoje zavarovanja tožeče stranke skupaj z zavarovalno polico v korist tožeče stranke v primerih, ko je ta pristopil k zavarovanju po vnaprej pripravljeni zavarovalni polici in posebnih pogojih zavarovanja; in 2) vprašanja neskladnosti določil posebnih pogojev in splošnih pogojev glede obveznosti zavarovancev v primeru nastopa zavarovalnega primera po kombinacijah E (poškodovanje in razbitje vgrajenega stekla), H (poškodovanje ali uničenje parkiranega motornega vozila), I (stroški najema nadomestnega vozila) in J (kritje škode na vgrajenih steklih, svetlobnih telesih in ogledalih), kjer obveščanje policije ni potrebno, saj to ni zapisano kot pogoj za uveljavljanje izplačila zavarovalnice v posebnih pogojih tožene stranke. Njuno pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od sodne prakse.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 2/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - odločanje na podlagi stanja spisa - sodba na podlagi stanja spisa - pogoji za izdajo sodbe na podlagi stanja spisa - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 44731/2017 z dne 24. 5. 2017 ostane v veljavi, in da je toženec dolžan tožnici plačati 3.318,12 EUR z obrestmi, razvidnimi iz izreka sodbe. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije meni, da sodišče prve stopnje ne bi smelo izdati sodbe na podlagi stanja spisa, ker za to niso bili podani pogoji po drugem odstavku 282. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zatrjuje še kršitve razpravnega načela in 8. člena ZPP. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbe ZPP o izdaji sodbe na podlagi stanja spisa po določbah 282. člena ZPP, in ali je kršilo določbo 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP (pravico do izjave toženca) v povezavi z določbami 7., 8. in 12. člena ZPP.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 282, 282/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 229/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - duševno zdravje - postopek sprejema v varovani oddelek socialnovarstvenega zavoda brez privolitve - pogoji za sprejem v varovani oddelek socialnovarstvenega zavoda brez privolitve - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) sklenilo, da se A. A., rojenega .. 1967, sprejme in zadrži v varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda najdlje do 29. 3. 2023. Za zavod je določen Dom Lukavci, Lukavci 9, Križevci pri Ljutomeru, ki ga je dolžan sprejeti v varovani oddelek takoj ob sprostitvi prvega prostega mesta v vrstnem redu za sprejem po sodnih sklepih. Do sprostitve tega mesta pa udeleženec ostane nameščen v oddelku pod posebnim nadzorstvom Univerzitetne psihiatrične bolnišnice Ljubljana.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Udeleženec v predlogu za dopustitev revizije ne sprejema zaključka sodišč prve in druge stopnje, da so izpolnjeni vsi kumulativno zahtevani pogoji, določeni v 74. členu Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr), za njegovo namestitev v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda. Trdi, da vsaj pogoj, da je akutno bolnišnično zdravljenje zaključeno, še ni izpolnjen. Želi si blažjo obliko zdravljenja, in sicer zdravljenje v nadzorovani obravnavi, s katero soglaša. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali lahko sodišče šteje, da je akutno bolnišnično zdravljenje osebe, ki se zdravi na oddelku pod posebnim nadzorstvom psihiatrične bolnišnice, kamor je bila z odprtega oddelka premeščena nekaj dni pred odločanjem sodišča prve stopnje, zaključeno, in šteje, da so posledično izpolnjeni vsi pogoji iz 74. člena ZDZdr; in (2) ali so bile v konkretnem primeru izčrpane vse možnosti blažjih oblik zdravljenja in so bili izpolnjeni vsi pogoji za namestitev osebe v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog udeleženca zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 74

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 617/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - izvedenec medicinske stroke - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval plačilo 61.857,92 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi kot odškodnino zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede „temelja in višine nastale škode, to je glede postavitve izvedenca medicinske stroke zaradi dokazovanja nepremoženjske škode in tudi glede zaslišanja predlagane priče A. A. (tožnikove žene)“. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 174/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - pravni interes za vložitev tožbe - nedopustna tožba - zavrženje tožbe - neizvedba glavne obravnave - zavrnitev predloga

1. Tožnica je zahtevala ugotovitev ničnost prodajne pogodbe med A. A. in pravno prednico toženke, ugotovitev neveljavnosti vknjižbe lastninske pravice ter vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja. Tožnica je navajala, da je s toženko sklenila najemno pogodbo za nedoločen čas. Svoj interes za tožbo je utemeljevala z vzporednim postopkom za njeno izselitev iz predmetnega stanovanja. Če bi v konkretni pravdi uspela, bi to izboljšalo njen položaj v postopku izselitve.

2. Sodišče prve stopnje je tožbo zavrglo in odločilo o stroških postopka.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožničino pritožbo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Zoper takšen sklep vlaga predlog za dopustitev revizije tožnica. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali lahko sodišče brez izvedene obravnave zavrže tožbo, če je tožeča stranka izkazala razumne ali vsaj verjetne razloge, da bi uspeh v pravdi izboljšal njen pravni (s tem pa tudi ekonomski) položaj?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sklepoma nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 8/2022, enako tudi VSRS Sklep III DoR 59/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - izvršilni postopek - ugovor po izteku roka - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zakonodajalec je revizijo v izvršilnih postopkih omejil le na točno določene sklepe.

Sklep, izdan o ugovoru po izteku roka, ne spada med tiste, glede katerih bi bila revizija dovoljena.

1. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se ugovor po izteku roka zavrže.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga dolžnik predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s prvim odstavku 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Zakonodajalec je s tem revizijo v izvršilnih postopkih omejil le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, revizija še vedno ni dovoljena.

Sklep, izdan v obravnavani zadevi, ne spada med tiste, glede katerih bi bila revizija dovoljena. Če revizija ni dovoljena, pa je ni mogoče niti dopustiti.

5. Iz navedenih razlogov je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (377. člen v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP in 15. členom ZIZ).

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako stališče je Vrhovno sodišče že zavzelo v sklepih II DoR 143/2019, II DoR 287/2018, II DoR 366/2018, II DoR 596/2019, II DoR 207/2020 z dne 10. 7. 2020 idr.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 59/2022, z dne 14.06.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:III.DOR.59.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - predsednik okrožnega sodišča kot stranka v postopku pred okrajnim sodiščem - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je (sedaj) dolžnik predsednik Okrožnega sodišča v ..., ki se dnevno srečuje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v ..., ki (lahko) o zadevi odločajo, saj sta obe sodišči v isti sodni stavbi (kar pomeni, da so se med predsednikom Okrožnega sodišča v ... in sodniki Okrajnega sodišča v ... vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za sodnike, zaposlene na različnih sodiščih) utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v ...

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Ormožu.

1. Okrajno sodišče v ... je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je dolžnik B. B. pokojni, upnica pa je podala predlog za nadaljevanje izvršbe na dediča C. C., ki je predsednik Okrožnega sodišča v ... in tako osebno poznan. Ker bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za postopanje in odločanje v tej izvršilni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Dejstvo, da je (sedaj) dolžnik predsednik Okrožnega sodišča v ..., ki se dnevno srečuje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v ..., ki (lahko) o zadevi odločajo, saj sta obe sodišči v isti sodni stavbi (kar pomeni, da so se med predsednikom Okrožnega sodišča v ... in sodniki Okrajnega sodišča v ... vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za sodnike, zaposlene na različnih sodiščih) utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v ...

5. Ker navedeni razlog pomeni tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ormožu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 92/2022, z dne 27.07.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.92.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 94/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2022
VSRS Sklep I R 96/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-20

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - denarna odškodnina zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja - protipravno ravnanje pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Tožnik utemeljeno opozarja, da njegov zahtevek temelji na Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (ZVPSBNO). Ker so pravno relevantna dejstva, od katerih je odvisna odločitev o takšnem tožbenem zahtevku, poprejšnja ravnanja tako strank kot samega sodišča po ZVPSBNO, je utemeljen sklep, da bi ugotavljanje in presojanje teh dejstev s strani istega sodišča omajalo videz nepristranskosti sojenja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožeča stranka v tej pravdi uveljavlja odškodnino zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku. Tožbo je vložila na Okrajno sodišče v Ljubljani. To se je izreklo za stvarno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju. Tožnik v pripravljalnih vlogah z dne 13. 6. 2022 in 24. 6. 2022 podaja predlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Trdi, da je predmet odškodninskopravnega odločanja v tej zadevi ravnanje Okrajnega sodišča v Celju. Okrajno sodišče v Celju zato ne more nepristransko odločati o odškodninskopravnem zahtevku katerega sestavni del so njegova lastna ravnanja.

3. Tožnik utemeljeno opozarja, da njegov zahtevek temelji na Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (ZVPSBNO). Ker so pravno relevantna dejstva, od katerih je odvisna odločitev o takšnem tožbenem zahtevku, poprejšnja ravnanja tako strank kot samega sodišča po ZVPSBNO, je utemeljen sklep, da bi ugotavljanje in presojanje teh dejstev s strani istega sodišča omajalo videz nepristranskosti sojenja.

4. Takšnemu položaju se je mogoče izogniti z institutom prenosa pristojnosti po 67. členu ZPP. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča namreč določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, tudi v primerih, ko so podane okoliščine, ki bi utegnile omajati videz nepristranskosti sodišča. To je najbolj pogost primer, s katerim sodna praksa ovsebinja pojem „drugih tehtnih razlogov“ iz 67. člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022