TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 224/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - delna ničnost - izročitev denarja - nedovoljeno izpodbijanje dejanskega stanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je uveljavljal delno ničnost posojilne pogodbe, iz katere izvirajoča terjatev je bila zavarovana z ustanovitvijo zastavne pravice na nepremičnini.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je notarski zapis posojilne pogodbe s sporazumom o zavarovanju denarne terjatve po 142. členu Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ) opr. št. SV 597/12 z dne 17. 2. 2012, delno ničen, in sicer v delu, ki presega znesek 80.000,00 USD oziroma 60.331,83 EUR in zahtevek, da naj se izvede delni izbris hipoteke z ID pravico ... in zaznambo neposredne izvršljivosti z ID ... na nepremičnini ID znak parcela: ..., ki je vpisana na podlagi prej navedenega notarskega zapisa posojilne pogodbe za navedeno terjatev nad zneskom 80.000 USD oziroma 60.331,83 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije o vprašanju, glede katerega naj sodne prakse Vrhovnega sodišča ne bi bilo, hkrati pa naj bi odločitev sodišča druge stopnje odstopala od že ustaljene sodne praske višjih sodišč:

1. Ali dejstvo, da je tožnik podpisal izjavo o prejemu zneska 20.000 USD, kasneje pa tega zneska ni prejel (celo toženec trdi, da je denar izročil šele po navedenem podpisu potrdila o prejemu denarja 17. 2. 2012, se pravi je bila vsebina podpisanega potrdila v trenutku podpisa neresnična) prestavlja razlog za ničnost pogodbe?

2. Ali v obravnavanem primeru neizročitev zneska 20.000 USD predstavlja oderuške obresti k posojilni pogodbi, po kateri bi moral toženec tožniku nakazati znesek 100.000 USD?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 64/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - predodelitev otroka v varstvo in vzgojo - sodelovanje otrok pri odločanju o dodelitvi v varstvo in vzgojo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval predodelitev otrok njemu, z določitvijo preživnine in stikov, ter odločilo, da se stiki glede mld. sina spremenijo tako, da bodo od pravnomočnosti sodbe dalje potekali po predhodnem dogovoru med sinom in očetom.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelj je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ki naj bi bila pomembna za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse, in sicer v zvezi s pravicami iz 22., 23. in 25. člena Ustave ter ravnanjem pritožbenega sodišča, ki naj se ne bi opredelilo do pritožbenih ugovorov:

◦ Ali je sodišče prve stopnje (kar je potrdilo tudi sodišče druge stopnje) pravilno postopalo, ko ni postavilo ustreznega izvedenca, da bi ugotovil, ali je (v času trajanja postopka na prvi stopnji še mladoletni) A. A. sposoben razumeti svoja dejanja?

◦ Ali je sodišče prve stopnje pravilno ravnalo, ko postopka ni razdružilo, in ali je pravilno postopalo glede sodelovanja obeh mld. otrok v postopku?

◦ Ali je pravilno ravnanje sodišča prve stopnje, da ni natančno pozvalo izvedenke na ugotovitev vzrokov za odklonilni odnos mld. A. A. do očeta ter ni natančno ugotavljalo obstoj morebitnega odtujitvenega sindroma glede na dogodke v preteklosti?

◦ Ali je pravilno ravnalo, ko sodišče ni postavilo novega izvedenca, ki bi se natančno in strokovno opredelil glede dogodkov, ki so se zgodili v preteklosti in ali so ti dogodki vplivali na odklonilni odnos mld. otrok do očeta?

◦ Ali je pravilno ravnanje sodišča prve stopnje, ko je samo (brez potrebnega medicinskega znanja) zaključilo, da je zdravstveno stanje mld. A. A. in mld. B. B. brez posebnosti ter ni zaslišalo zdravnika, ki bi pojasnil izvide?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep II DoR 143/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - fikcija umika predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi tožnice in toženke zoper sodbo sodišča prve stopnje, s katero je bilo toženki naloženo, da plača tožnici 22.396,65 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, zahtevek za plačilo 9.209,04 EUR pa je bil zavrnjen.

2. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. V skladu z določbami prvega in drugega odstavka 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona: če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

5. Plačilni nalog je bil pooblaščenki predlagateljice vročen 1. 4. 2022. Petnajstdnevni rok za plačilo se je iztekel 16. 1. 2022, predlagateljica pa sodne takse do tega dne ni plačala. Vrhovno sodišče je predlagateljico z dopisom z dne 28. 4. 2022, ki je bil njeni pooblaščenki vročen 11. 5. 2022, seznanilo s tem dejstvom in ji dalo možnost, da se o njem izjavi. Predlagateljica je sodišče obvestila, da je pri realizaciji plačila sodne takse prišlo do zapleta in naj sodišče postopa, kot veleva zakonodaja.

6. Glede na navedeno je v skladu s tretjim odstavkom 105. a člena ZPP nastopila fikcija umika predloga za dopustitev revizije.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 154/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - Državno odvetništvo - pooblastilo za zastopanje - kazenski postopek - upravičeni tožilec - Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 25.000.000,00 EUR. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije meni, da je upravičen do vtoževane odškodnine. Vztraja, da bi morala državna odvetnica kot pooblaščenka toženke predložiti pooblastilo za zastopanje. Ker slednjega ni storila, njena procesna dejanja niso bila opravljena. V nadaljevanju pa obširno navaja, da se je kazenski postopek zoper njega (tožnika) vodil na podlagi obtožnice neupravičenega tožilca, torej nezakonito. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je pravilno stališče, da se državni odvetnici ob prvem pravdnem dejanju ni bilo potrebno izkazati s pooblastilom in da zato ni utemeljen ugovor odsotnosti pooblastila in nepopolnosti vlog, ker je državna odvetnica za zastopanje pooblaščena z zakonom in pooblastila za zastopanje ne potrebuje; in (2) ali je pravilno stališče, da ima lahko Specializirano državno tožilstvo v kazenskih zadevah status upravičenega tožilca glede na to, da Specializirano državno tožilstvo z zakonom nikoli ni bilo ustanovljeno.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 84/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - padec na stopnicah - odškodninska odgovornost - zavrnitev predloga

1. Tožnica je vtoževala 8.000 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi zaradi poškodb, utrpljenih pri padcu na tekočih stopnicah v trgovskem centru.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanj: 1) ali lahko sodišče glede na 254. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) samo presoja strokovnost in pravilnost izvedenskega mnenja; 2) ali je sodišče pravilno izvedlo dokaz z izvedencem, upoštevaje 254. člen ZPP, in 3) ali je sodišče druge stopnje kršilo 254. člen ZPP, s tem ko je potrdilo odločitev sodišča prve stopnje o zavrnitvi dokaznega predloga tožeče stranke za postavitev (drugega) izvedenca s področja varstva pri delu. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, deloma pa odstop od nje.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 106/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na parkirišču - odškodninska odgovornost - zavezanec za zimsko čiščenje - zimska služba - zakonske dolžnosti upravnika - redna vzdrževalna dela manjše vrednosti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali spada izvajanje zimske službe (odstranjevanje snega in ledu, posipanje/soljenje tal) v sklop rednih vzdrževalnih del manjše vrednosti, za katera je dolžan upravnik poskrbeti tekoče, brez sklepa etažnih lastnikov (brez posebnega naročila etažnih lastnikov)?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali spada izvajanje zimske službe (odstranjevanje snega in ledu, posipanje/soljenje tal) v sklop rednih vzdrževalnih del manjše vrednosti, za katera je dolžan upravnik poskrbeti tekoče, brez sklepa etažnih lastnikov (brez posebnega naročila etažnih lastnikov)?

1. Tožnik od sodišča zahteva, naj razsodi, da so mu toženci nerazdelno dolžni plačati odškodnino za škodo, ki mu je nastala ob zlomu kolka in levega zapestja na spolzkem parkirišču pred stanovanjskim blokom v Trbovljah.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo, da je šlo za cesto lokalnega značaja, namenjeno stanovalcem te stanovanjske zgradbe, zato za zimsko čiščenje te ceste ni bila dolžna skrbeti tožena občina. Ker stanovalci s pogodbo za opravljanje te storitve niso zadolžili upravnika, je odločilo, da tudi ni podlage za krivdno odgovornost toženega upravnika, posledično pa tudi ne tožene zavarovalnice, pri kateri je imel ta zavarovano odgovornost.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik Vrhovnemu sodišču predlaga, naj dopusti revizijo glede vprašanj:

- Ali je odločitev sodišča II. stopnje o neobstoju krivdne odškodninske odgovornosti prve in druge tožene stranke materialnopravno pravilna?

- Ali sodi izvajanje zimske službe (odstranjevanje snega in ledu, posipanje/soljenje tal) v sklop rednih vzdrževalnih del manjše vrednosti, za katera je dolžan upravnik poskrbeti tekoče, brez sklepa etažnih lastnikov (brez posebnega naročila etažnih lastnikov)?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji, ki jih določa prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za dopustitev revizije, izpolnjeni glede dopuščenega vprašanja.

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe, odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 130/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagatelj ni navedel spornega pravnega vprašanja in okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost. Tudi morebitnega odstopa od sodne prakse predlagatelj ni zatrjeval (v predlogu ni sklicevanja na konkretne judikate Vrhovnega sodišča niti na judikate višjih sodišč, ki bi kazali na neenotnost sodne prakse). Predlog po vsebini dejansko predstavlja slabo (nedovoljeno) revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan tožniku plačati znesek 24.100,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Po določbi četrtega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

6. Tem strogim formalnim zahtevam predlagatelj ni zadostil, saj sploh ni navedel spornega pravnega vprašanja in okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost. Tudi morebitnega odstopa od sodne prakse predlagatelj ni zatrjeval (v predlogu ni sklicevanja na konkretne judikate Vrhovnega sodišča niti na judikate višjih sodišč, ki bi kazali na neenotnost sodne prakse). Predlog po vsebini dejansko predstavlja slabo (nedovoljeno) revizijo.

7. Ker predlog torej ne vsebuje sestavin, zahtevanih z že navedeno določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, ga je treba na podlagi določbe šestega odstavka 367.b člena istega zakona zavreči.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 216/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča - izvedenec geodetske stroke - elaborat za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru - primerna strokovna podlaga za izvedbo katastrskega vpisa - vmesni sklep - revizija zoper sklep, s katerim postopek ni pravnomočno končan - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Izpodbijani sklep ni pravnomočna odločba o ugotovitvi pripadajočega zemljišča. Ker z izpodbijanim sklepom postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča ni bil pravnomočno končan, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je elaborat parcelacije v sodnem postopku izvedenca geodeta A. A. z dne 6. 12. 2021, z oznako geodetske storitve in rezervacije 91135-21, primerna strokovna podlaga za izvedbo katastrskih vpisov. Geodetski upravi Republike Slovenije je naložilo, da prednostno evidentira spremembe v zemljiškem katastru v skladu z elaboratom, navedenim v prejšnji točki, in sodišču posreduje odločbo o vpisu.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in odločilo o pritožbenih stroških.

3. Nasprotna udeleženka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije glede šestih pravnih vprašanj.

5. Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (v nadaljevanju ZVEtL-1) v 51. členu določa, da je zoper pravnomočno odločbo sodišča o ugotovitvi pripadajočega zemljišča, izdano na drugi stopnji, mogoče vložiti revizijo na način in pod pogoji, kot jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.

6. Izpodbijani sklep ni pravnomočna odločba o ugotovitvi pripadajočega zemljišča. Ker z izpodbijanim sklepom postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča ni bil pravnomočno končan, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen. Vrhovno sodišče ga je zato na podlagi 377. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v povezavi z 51. členom ZVEtL-1 zavrglo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 13, 13/6, 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 138/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zahtevek za vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja - ničnost pogodb - ničnost vknjižbe hipoteke - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) ugotovilo, da je posojilna in zastavna pogodba SV 1606/2016 z dne 24. 10. 2016 nična (III. točka) in sta posledično vknjižbi hipoteke za terjatev 70.000,00 EUR na dveh nepremičninah neveljavni (IV. in V. točka); da je tudi posojilna in zastavna pogodba SV 1703/2017 z dne 6. 12. 2017 nična (VI. točka) in sta posledično vknjižbi hipoteke za terjatev 100.000,00 EUR na prej navedenih dveh nepremičninah neveljavni (VII. in VIII. točka). Posledično je pri navedenih dveh nepremičninah vzpostavilo prejšnje zemljiškoknjižno stanje (IX. točka). Odločilo je še o stroških postopka (X. točka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo ter potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. Toženca v predlogu za dopustitev revizije vztrajata, da ni podan pravni interes prvega tožnika za obravnavano ugotovitveno tožbo, ker še ni znana višina njegove terjatve do prvega toženca. V nadaljevanju pa ne sprejemata zaključka sodišč prve in druge stopnje, da sta sporni posojilni in zastavni pogodbi nični. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je za izkaz pravnega interesa prvega tožnika odločilna višina njegove terjatve do prvega toženca; in (2) ali je v obravnavanem primeru utemeljena presoja o ničnosti posojilnih in zastavnih pogodb.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog tožencev zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.