VSRS Sklep II DoR 53/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila - zavezovalni posel - pristnost listine - izvedenec grafološke stroke - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je zahteval, da mu toženka izstavi ustrezno listino za vpis lastninske pravice na njegovo ime pri 47 nepremičninah. Toženka naj bi se k temu zavezala s poprej sklenjenim dogovorom o ureditvi medsebojnih razmerij.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo glede 39 nepremičnin, glede preostalih 8 pa je zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožnika in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je toženki naložilo izstavitev zemljiškoknjižne listine še pri eni dodatni parceli. V preostanku je pritožbo tožnika zavrnilo, prav tako je v celoti zavrnilo pritožbo toženke in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja deset vprašanj: 1) s kakšno stopnjo verjetnosti mora izvedenec kot strokovnjak podati zaključek, da je s tem izpolnjeno dokazno breme stranke? Ali zadostuje, da je stopnja verjetnosti 50 %; 2) ali pride pri ugotovitvi izvedenca, da je mogoče s 50 % zanesljivostjo trditi, da nekdo ni pisec nečesa, do prevalitve dokaznega bremena na tistega, ki zatrjuje, da je podpisnik nasprotna stranka; 3) na kom je dokazno breme glede pristnosti podpisa na listini – na tistem, ki zatrjuje, da podpis ni njegov, ali na tistem, ki zatrjuje, da je podpisnik nasprotna stranka; 4) ali lahko izpovedba priče nadomesti oceno izvedenca grafologa glede pristnosti lastnoročnega podpisa na listini; 5) ali gre za pogodbo, pri kateri je ob podpisu pogodbene stranke odtisnjen žig gospodarske družbe, šteti kot pogodbo, ki zavezuje podpisnika v svojstvu fizične osebe, ali podpisnika v svojstvu funkcije, ki jo opravlja v gospodarski družbi, katere žig je odtisnjen ob njegovem podpisu; 6) ali lahko nekdo veljavno prenese lastninsko pravico na nepremičninah, pri katerih v trenutku sklenitve zavezovalnega posla ni njihov lastnik; 7) ali pogodbena dikcija „da bo ena pogodbena stranka na drugo pogodbeno stranko prenesla lastništvo na stanovanjski hiši na naslovu XY, v kateri druga pogodbena stranka prebiva s svojo družino, ter tudi tiste vinograde, ki jih je imela druga pogodbena stranka v posesti določeno časovno obdobje“, pomeni pri pravnem prometu nepremičnin določljiv predmet pogodbene obveznosti; 8) ali vsebina dogovora z dne 11. 2. 2011 predstavlja veljavni zavezovalni posel za prenos lastninske pravice na nepremičninah; 9) ali je pravni posel glede kmetijskih zemljišč veljaven, četudi ni bilo pred tem pridobljeno potrdilo, kot ga predpisuje tretji odstavek 22. člena ZKZ; 10) ali gre pri ravnanju sodišča, ko je v izreku sodbe navedlo drugačen ID znak nepremičnine, kot je to navedel tožnik v postavljenem zahtevku, za dovoljeno popravo tožbenega zahtevka, ali gre za prekoračitev tožbenega zahtevka. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.