TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 112/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - zaslišanje sodnika kot priče - zavrnitev predloga

Zgolj zato, ker bo kot priča morda zaslišan sodnik razpravljajočega sodišča, videz nepristranskosti ne bo omajan.

1. Okrajno sodišče v Mariboru je v tej zadevi enkrat že predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče (sklep Vrhovnega sodišča I R 154/2021). Sklep je tedaj utemeljevalo z okoliščino, da je bil predsednik disciplinske komisije pri toženi stranki, katerega sklep se izpodbija, sodnik pravdnega oddelka tega sodišča in da je z ostalimi sodniki razpravljal o pravnih vprašanjih, ki so se mu tedaj porodila.

2. Vrhovno sodišče je s sklepom predlog zavrnilo. V obrazložitvi je tedaj pojasnilo, da je sicer sodnik A. A. z razpravami o pravnih vprašanjih resda okužil kolege na pravdnem oddelku, ne pa tudi ostalih sodnikov Okrajnega sodišča v Mariboru.

3. Okrajno sodišče v Mariboru ponovno predlaga prenos pristojnosti in tokrat predlog utemeljuje z dejstvom, da je v zadevi predlagano zaslišanje predsednika disciplinske komisije A. A.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

6. Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Prenos pristojnosti tako največkrat utemeljujejo subjektivne povezave med sodniki sodečega sodišča in, običajno, strankami tega postopka.

7. Položaj v obravnavani zadevi je drugačen. Okoliščina, da je v zadevi kot priča predlagano zaslišanje sodnika Okrajnega sodišča v Mariboru, po prepričanju Vrhovnega sodišča tehtnice nepristranskosti ne nagiba ne v eno ne v drugo smer. Izvedba dokaza z zaslišanjem priče je procesno dejanje brez vnaprejšnjega vrednotnega predznaka, ki bi kazal v prid ene ali druge stranke. Priča v postopku niti ne zmaga niti ni poražena; v njeno pravno sfero s sodno odločitvijo ni poseženo.

8. Res je, da je pričanje objekt dokazne ocene in ni mogoče zanikati, da je dokazna ocena subjektivno pogojeno intelektualno dejanje. Ker pa gre za strokovno dejanje, ki ga sodnik pozunanji z metodo racionalne argumentacije

, je teza, da sodnik ni zmožen korektno dokazno oceniti pričanja sodniškega kolega, onkraj razumnega dvoma ter že v sferi vsesplošnega nezaupanja. Zgolj zato, ker bo kot priča morda zaslišan sodnik razpravljajočega sodišča, videz nepristranskosti ne bo omajan.

9. Ker je tako, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (67. člen ZPP).

O metodi, zavezani k racionalni argumentaciji glej: J. Zobec v:

, UL RS in GV založba, Ljubljana 2005, 1. knjiga, str. 90.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 110/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-08-18

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - uslužbenec pristojnega sodišča kot zakonec/izvenzakonski partner stranke v postopku - zakonec uslužbenca pristojnega sodišča kot stranka v postopku - vpisničarka - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je dolžnik (stranka postopka) mož zaposlene na Okrajnem sodišču v A., ki je manjše sodišče, pomeni takšno okoliščino, da bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v A. je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je dolžnik mož zaposlene na Okrajnem sodišču v A., ki opravlja delo vpisničarke na pravdnem in nepravdnem oddelku. Zaradi majhnosti sodišča je sodelovanje vseh zaposlenih na sodišču neizogibno, stiki med njimi pa so pristnejši in presegajo običajne službene odnose. Ker bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za postopanje in odločanje v tej izvršilni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot „drug tehten razlog“, mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno samo to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. Dejstvo, da je dolžnik (stranka postopka) mož zaposlene na Okrajnem sodišču v A., ki je manjše sodišče,

pomeni takšno okoliščino, da bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej izvršilni zadevi določi Okrajno sodišče v Mariboru.

Pri majhnih sodiščih, kot je konkretno, so možnosti, da se z ustrezno organizacijo dela in razporeditvijo zaposlenih zagotoviti, da videz nepristranskosti sojenja ne bo okrnjen, ustrezno manjše ali nemogoče tudi, če se postopek tiče uslužbenke, ki ni razporejena na področje, na katerem se ta vodi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 166/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 149/2021
VSRS Sklep II DoR 230/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KAZENSKO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - premoženje nezakonitega izvora - odvzem premoženja nezakonitega izvora - pogoji za odvzem - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila vzpostavljena domnevna baza iz 5. člena ZOPNI.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila vzpostavljena domnevna baza iz 5. člena ZOPNI?

1. Tožnica je zoper toženca sprožila postopek odvzema premoženja nezakonitega izvora po Zakonu o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (ZOPNI).

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo in razsodilo, da toženčeva nepremičnina predstavlja premoženje nezakonitega izvora, ki se tožencu odvzame in s pravnomočnostjo sodbe postane last Republike Slovenije.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča.

4. Toženec vlaga predlog za dopustitev revizije ter predlaga, naj se ta dopusti glede naslednjih vprašanj:

‒ Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo?

‒ Ali je sodišče pravilno uporabilo 5. člen ZOPNI?

‒ Ali je sodišče pravilno uporabilo 27. člen ZOPNI?

‒ Ali je bila vzpostavljena domnevna baza iz 5. člena ZOPNI?

‒ Ali je zakonska domneva iz 2. odst. 5. člena ZOPNI v skladu s človekovimi - pravicami in temeljnimi svoboščinami iz Ustave Republike Slovenije, in sicer predvsem v skladu s pravico do enakega varstva pravic (22. člen Ustave RS), pravico do sodnega varstva pravic (23. člen Ustave RS) in pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave RS?

‒ Ali je sodišče v nasprotju s 7. in 212. členom ZPP postavilo letvico trditvenega in dokaznega bremena za toženo stranko v predmetnem postopku previsoko in s tem ravnalo v nasprotju s standardi, ki izhajajo iz pravice do sodnega varstva iz 23. člena Ustave RS?

‒ Ali je sodišče kršilo načelo enakosti pred zakonom iz 14. člena Ustave RS?

‒ Ali je sodišče materialnopravno pravilno zapolnilo pravni standard očitnega nesorazmerja iz 2. odstavka 5. člena ZOPNI?

6. Vrhovno sodišče je presodilo, da je glede v izreku navedenega vprašanja izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (2011) - ZOPNI  - člen 5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 87/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - najemna pogodba - aneks k najemni pogodbi - trajanje najemne pogodbe - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z aneksom, s katerim sta se stranki dogovorili, da najemno razmerje po tej pogodbi preneha, hkrati pa, da lahko tožena stranka uporablja poslovne prostore še naprej do oddaje teh prostorov na podlagi javnega razpisa pod pogoji iz te najemne pogodbe, dogovorjeno pogodbeno razmerje za določen ali nedoločen čas.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z aneksom, s katerim sta se stranki dogovorili, da najemno razmerje po tej pogodbi preneha, hkrati pa, da lahko tožena stranka uporablja poslovne prostore še naprej do oddaje teh prostorov na podlagi javnega razpisa pod pogoji iz te najemne pogodbe, dogovorjeno pogodbeno razmerje za določen ali nedoločen čas?

1. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku za sodno odpoved najemne pogodbe ugodilo in z oblikovalno sodbo odločilo, da najemno razmerje preneha v enem letu od vročitve sodne odpovedi (1. točka izreka), hkrati je ugodilo izpraznitvenemu zahtevku (2. točka izreka) in odločilo o stroških (3. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je po pritožbi toženca odločitev spremenilo in tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

3. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 62

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 3/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - dovoljenje za prevzemno ponudbo - Agencija za trg vrednostnih papirjev - aktivna legitimacija za tožbo v upravnem sporu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta osebi iz drugega odstavka 487. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov (ZTFI-1), in sicer vlagatelj ali akceptant, aktivno legitimirana za vložitev tožbe pred upravnim sodiščem zoper odločbo, s katero Agencija za trg vrednostnih papirjev izda dovoljenje za prevzemno ponudbo iz 32. člena Zakona o prevzemih (ZPre-1), če se ta odločba nanaša na delnice, v zvezi s katerimi imata položaj vlagatelja oziroma akceptanta?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta osebi iz drugega odstavka 487. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov (ZTFI-1), in sicer vlagatelj ali akceptant, aktivno legitimirana za vložitev tožbe pred upravnim sodiščem zoper odločbo, s katero Agencija za trg vrednostnih papirjev izda dovoljenje za prevzemno ponudbo iz 32. člena Zakona o prevzemih (ZPre-1), če se ta odločba nanaša na delnice, v zvezi s katerimi imata položaj vlagatelja oziroma akceptanta?

1. AGENCIJA ZA TRG VREDNOSTNH PAPIRJEV je izdala odločbo št. 40201-16/2019-16 z dne 22. 1. 2020, s katero je prevzemnici A. d. d., ki je nastopala tudi v imenu in za račun oseb, s katerimi je na podlagi Sporazuma o skupnem nastopu pri prevzemu ciljne družbe B. d. d. z dne 23. 12. 2019 delovala usklajeno v smislu 8. člena Zakona o prevzemnih (v nadaljevanju ZPre-1), izdala dovoljenje za prevzemno ponudbo za 495.700 navadnih imenskih kosovnih delnic istega razreda z glasovalno pravico oznake PVMG, zmanjšano za 397.351 delnic oznake C., ki jih ima prevzemnik in osebe, s katerimi prevzemnik deluje usklajeno v smislu 8. člena ZPre-1, že v lasti, torej skupno 98.349 navadnih imenskih kosovnih delnic istega razreda z glasovalno pravico oznake C. ciljne družbe B., ...

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom v I. točki izreka tožbo zavrglo, v II. točki izreka odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka, v III. točki izreka pa zavrnilo stroškovni zahtevek A., družbe pooblaščenke d. d.

3. Zoper sklep sodišča prve stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 487, 487/2

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 17, 17/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 88/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - imenovanje posebnega revizorja - izvedba naroka - obligatornost glavne obravnave - obveznost glavne obravnave - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče v postopku po 546.b členu ZGD-1 v primeru, da udeleženci zahtevajo izvedbo naroka zaradi izvedbe dokaza - zaslišanje zakonitega zastopnika oz. zaslišanje prič, s katerim udeleženci dokazujejo relevantno dejansko stanje, dolžno izvesti narok.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče v postopku po 546.b členu ZGD-1 v primeru, da udeleženci zahtevajo izvedbo naroka zaradi izvedbe dokaza - zaslišanje zakonitega zastopnika oz. zaslišanje prič, s katerim udeleženci dokazujejo relevantno dejansko stanje, dolžno izvesti narok?

1. Sodišči druge in prve stopnje sta v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, ugodili zahtevi za imenovanje posebnega revizorja v smislu drugega odstavka 546.b člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) glede preverjanja poslov med povezanimi osebami.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga nasprotni udeleženec predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku in 50. členom ZGD-1 glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 546b, 546b/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 84/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pripoznava dolga - pretrganje zastaranja - odpoved zastaranju - pisna pripoznava zastarane obveznosti - pogojna pripoznava - odložni pogoj - dopuščena revizija

– Ali je podajo predloga zaključnega računa občine s strani zakonitega zastopnika tožene stranke (župana) mogoče šteti za konkludentno ravnanje, ki pomeni odobritev posla, sklenjenega po nepooblaščeni osebi, in s tem za pripoznavo dolga, ki ima za posledico pretrganje zastaranja?

– Ali je lahko izjava, s katero se pogodbena stranka odpove zastaranju, tj. pisna pripoznava zastarane obveznosti, dana pogojno, z odložnim pogojem, pri čemer se v nadaljevanju odložni pogoj izpolni in je mogoče takšno izjavo posledično šteti kot izjavo, podano na način, kot da pogoja sploh ni bilo?

– Ali je podajo predloga zaključnega računa občine s strani zakonitega zastopnika tožene stranke (župana) mogoče šteti za konkludentno ravnanje, ki pomeni odobritev posla, sklenjenega po nepooblaščeni osebi, in s tem za pripoznavo dolga, ki ima za posledico pretrganje zastaranja?

– Ali je lahko izjava, s katero se pogodbena stranka odpove zastaranju, tj. pisna pripoznava zastarane obveznosti, dana pogojno, z odložnim pogojem, pri čemer se v nadaljevanju odložni pogoj izpolni in je mogoče takšno izjavo posledično šteti kot izjavo, podano na način, kot da pogoja sploh ni bilo?

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo ugodilno sodbo sodišča prve stopnje glede vtoževanega zneska.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 341, 364

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 83/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - predhodno vprašanje - prekinitev postopka - vezanost sodišča na odločitev o predhodnem vprašanju na matičnem področju - sodna poravnava - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče v primeru, ko prekine postopek do rešitve predhodnega vprašanja v drugem sodnem postopku, vezano na sodno poravnavo, sklenjeno v tem drugem postopku, s katero je bilo odločeno o predhodnem vprašanju.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče v primeru, ko prekine postopek do rešitve predhodnega vprašanja v drugem sodnem postopku, vezano na sodno poravnavo, sklenjeno v tem drugem postopku, s katero je bilo odločeno o predhodnem vprašanju.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da ni dopustna izvršba s prodajo nepremičnin dolžnika (družbe A. d.d. Ljubljana – v likvidaciji) z ID znakom parcel ..., ... in ..., ker ima tožeča stranka na njih lastninsko pravico, ki preprečuje izvršbo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 13, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 33/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - začetek teka zakonskih zamudnih obresti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede časa začetka teka zakonskih zamudnih obresti v konkretnem primeru.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede časa začetka teka zakonskih zamudnih obresti v konkretnem primeru?

1. Sodišče prve stopnje je s svojo sodbo ugodilo preostanku

tožbenega zahtevka za plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 34.249,10 EUR od 1. 3. 2018 do 15. 10. 2020 (I. točka izreka) in toženki naložilo povrnitev stroškov postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka), odločilo, da toženka sama krije svoje pritožbene stroške (II. točka izreka) in da mora tožnici povrniti stroške odgovora na pritožbo (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Toženka je v sporu na prvi stopnji pripoznala preostali del zahtevka, ki se nanaša na celotno glavnico z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 10. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 299

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 11/2022, enako tudi VSRS Sklep III DoR 14/2022, VSRS Sklep III DoR 35/2022, VSRS Sklep III DoR 72/2022
VSRS Sklep V DoR 2/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI SPOR - USTAVNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - glavna obravnava v upravnem sporu - neizvedba glavne obravnave - odločanje na seji - pravica do izjave - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, Ali je v skladu z 22. členom Ustave in 6. členom EKČP postopanje sodišča, ki v upravnem sporu zoper odločbo Agencije za zavarovalni nadzor na podlagi določbe 448. člena ZZavar-1 izda sodbo brez izvedbe glavne obravnave.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je v skladu z 22. členom Ustave in 6. členom EKČP postopanje sodišča, ki v upravnem sporu zoper odločbo Agencije za zavarovalni nadzor na podlagi določbe 448. člena ZZavar-1 izda sodbo brez izvedbe glavne obravnave?

1. Upravno sodišče je tožbo zavrnilo (I. točka izreka) in odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka (II. točka izreka).

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zavarovalništvu (2015) - ZZavar-1  - člen 448

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.