VSRS Sklep II DoR 24/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - odmera odškodnine - kršitev osebnostnih pravic - neupravičena obsodba - pogojna obsodba - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) toženki naložilo, da mora tožniku plačati znesek 10.000,00 EUR z obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje pritožbi tožnika in toženke zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnik se v obsežnem predlogu za dopustitev revizije zavzema za zvišanje odškodnine za nepremoženjsko škodo. Meni, da mu poleg odškodnine zaradi neupravičene obsodbe pripada tudi odškodnina zaradi zatrjevanega dolgotrajnega trpljenja, ki je trajalo od hišne preiskave do prejema oprostilne sodbe Vrhovnega sodišča in v določeni meri še traja.

V nadaljevanju trdi, da je upravičen tudi do premoženjske škode.

Zatrjuje še kršitev načela poštenega sojenja in kontradiktornosti postopka ter da se sodbe ne da preizkusiti in da je arbitrarna. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta tožnikov tožbeni zahtevek presojali zgolj na temelju 538. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP), ne pa tudi na podlagi 26. člena Ustave in določila Obligacijskega zakonika (OZ) o povračilu škode; (2) ali bi sodišči prve in druge stopnje v konkretnem primeru morali presojati pravni standard skrbnosti ravnanja pravosodnih organov, ne zgolj načelno zaključiti, da očitki nepoznavanja materialnega prava in sodne prakse, podani zoper tožilstvo in sodišče, ne predstavljajo škodnega dejanja oziroma protipravnega zastopanja, saj je navedeno lahko zgolj razlog za vložitev rednih in izrednih pravnih sredstev; (3) ali je v konkretnih dejanskih okoliščinah, ko je ugotovljen vpliv kazenskega postopka na razpad družinske skupnosti, ni pa to edini razlog za razpad zunajzakonske skupnosti in razpad družine, potrebno presojati ravnanje toženke z vidika posega v družinsko življenje tožnika; (4) ali sta sodišči prve in druge stopnje materialnopravno pravilno presodili v skladu z načelom individualizacije dosojene odškodnine glede vpliva medijske izpostavljenosti višino odškodnine;

in (5) ali sta sodišči prve in druge stopnje glede višine odškodnine za nepremoženjsko škodo pravilno uporabili materialno pravo.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ob tem se sklicuje na zadevo VS RS II Ips 171/2018 in zadevo VSL II Cp 2233/2019.

Ob tem se sklicuje na zadevo VS RS III Ips 3/2020.

Ob tem se sklicuje na zadevo VSL II Cp 2731/2015.

Ob tem se sklicuje na zadevo VSL II Cp 2635/2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 538

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.