VSRS Sklep II DoR 305/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-16

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

dopuščena revizija - vrnitev podržavljenega premoženja - podržavljeno premoženje - sodna ali upravna pristojnost

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilnosti pravnomočne odločitve, da sodišče ni pristojno za odločanje o predlogu predlagateljev za vrnitev podržavljenega premoženja in se zadeva odstopi v reševanje upravni enoti.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilnosti pravnomočne odločitve, da sodišče ni pristojno za odločanje o predlogu predlagateljev za vrnitev podržavljenega premoženja in se zadeva odstopi v reševanje upravni enoti.

1. V obravnavani zadevi je sporno, kateri organ (sodišče ali upravni organ) je pristojen za vračanje premoženja, ki je bilo pravnemu predniku predlagateljev zaplenjeno leta 1945, oziroma v kakšnem postopku se o tem odloča. Postopek se je od leta 1991 vodil pred sodišči v nepravdnem postopku, v njem so bili izdani štirje delni sklepi o vrnitvi premoženja. Prvostopenjsko sodišče je poudarilo, da se je sodna praksa končno ustalila v smeri, da je za presojo, ali je pravni temelj vračanja Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (po katerem so pristojna sodišča) ali Zakon o denacionalizaciji (po katerem so načeloma pristojni upravni organi) odločilno, kaj je bil pravni temelj podržavljenja premoženja. Odločitev je sprejelo na podlagi ugotovitve, da je bilo pravnemu predniku predlagateljic premoženje zaplenjeno na podlagi Odloka AVNOJ o prehodu sovražnikovega imetja v državno svojino, o državnem upravljanju imetja odsotnih oseb in o zasegi imetja, ki so ga okupatorske oblasti prisilno odtujile, še preden je bila glede tega izdana kazenska sodba vojaškega sodišča. Kakšnih izjemnih okoliščin, po katerih bi se po ustavnosodni praksi (ki jo je natančno analiziralo in povzelo) vseeno ustalila sodna pristojnost, ni ugotovilo.

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da ni pristojno za odločanje o predlogu predlagateljev za vrnitev podržavljenega premoženja v delu, o katerem še ni bilo pravnomočno odločeno, ter da se zadeva po pravnomočnosti sklepa odstopi v reševanje Upravni enoti Ljubljana (I. točka izreka). Dopustilo je udeležbo odvetnici Tjaši Andree Prosenc (na strani predlagateljev) (II. točka izreka) in odločilo, da bo o stroških postopka odločilo s posebnim sklepom (III. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi predlagateljic in udeleženke z interesom zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Poudarilo je, da v tej zadevi ni pomembno le kdo in v kakšnem postopku odloča o vrnitvi premoženja, ampak tudi, da gre za različne materialnopravne predpise o vračanju premoženja, glede katerih obstajajo določene razlike. Ocenilo je, da pretehtajo razlogi za potrditev sklepa sodišča prve stopnje.

4. Predlagatelji so zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlagajo dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali je pravilna pravna ocena sodišča druge in prve stopnje, po kateri naj bi za odločanje o zahtevi za vračanje podržavljenega premoženja v zadevi opr. št. N 330/2014 (A. A.) veljal upravni postopek, kot ga določa Zakon o denacionalizaciji, ali pa je pravilna pravna ocena takšna, da bi za navedeno zadevo morala veljati pravila Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij in bi se o zadevi moralo odločati v sodnem postopku?

Trdijo, naj ne bi držalo stališče sodišč, da naj bi se o obravnavanih vprašanjih sodna praksa končno ustalila; ta naj ne bi bila ne enotna ne ustaljena. Izpolnitev pogoja za dopustitev revizije naj bi izkazovalo dejstvo množice odločitev, da postopek traja že več kot 30 let ter da se je v njem sodišče štelo za pristojno izdati več delnih odločb, ki so pravnomočne in izvršene.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni (prvi odstavek 367.a člena ZPP), zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o denacionalizaciji (1991) - ZDen  - člen 3, 3-20

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.