TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 41/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - pristojno sodišče kot stranka v postopku - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Iz tožbe je razvidno, da tožnik uveljavlja odškodnino (med drugim) zaradi domnevno protipravnega ravnanja Okrožnega sodišča v Ljubljani oziroma sodnice tega sodišča. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Tožnik je vložil tožbo (med drugim) proti sodišču, pri katerem jo je vložil, oziroma proti njegovi sodnici. Ob tem je Vrhovnemu sodišču zaradi videza objektivnosti predlagal prenos pristojnosti na drugo, celjsko okrožno sodišče.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je tožnikov predlog odstopilo v odločanje Vrhovnemu sodišču skupaj s svojim predlogom, naj za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnjuje, da bo ob očitkih, da je ena izmed sodnic tega sodišča odgovorna za naklepno zlorabo zaupanih oblastnih pooblastil oziroma za naklepno zanikanje uradnih materialnih dejstev, vsak sodnik tega sodišča težko ohranjal videz objektivne nepristranskosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Ta se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Iz tožbe je razvidno, da tožnik uveljavlja odškodnino (med drugim) zaradi domnevno protipravnega ravnanja Okrožnega sodišča v Ljubljani oziroma sodnice tega sodišča. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče je zato predlogoma ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 33/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - čistilka sodišča kot stranka v postopku - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolžnica čistilka, ki delo opravlja pri krajevno pristojnem majhnem sodišču, predstavlja tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je v teku izvršilni postopek VL 9304/2022 zaradi izterjave 41,23 EUR s pripadki.

2. Okrajno sodišče v A. je predlagalo delegacijo pristojnosti. Navaja, da dolžnica, ki je sicer zaposlena na Okrožnem sodišču v Mariboru, opravlja delo čistilke neposredno na pristojnem sodišču. Ker gre za majhen kolektiv (vključno z dolžnico je le 15 zaposlenih), v katerem se zaposleni vsakodnevno srečujejo tako po službeni dolžnosti kot tudi na družabnih dogodkih, bi navedena okoliščina lahko pri strankah postopka vzbudila dvom v nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Drugi tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedlo sodišče, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Dolžnica, ki je sicer zaposlena pri Okrožnem sodišču v Mariboru, delo čistilke opravlja pri pristojnem okrajnem sodišču. Gre za relativno majhno sodišče z le dvema sodnikoma in manjšim številom zaposlenih uslužbencev.

Navedeno dejstvo bi v tej zadevi utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, kar narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

6. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 141/2019 in I R 152/2019, oba z dne 7. 11. 2019, I R 169/2020 z dne 27. 11. 2020, I R 31/2022 z dne 6. 4. 2022 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 25/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za delegacijo pristojnosti - umik predloga

V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne. Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kopru je v teku pravdni postopek zaradi motenja posesti P 20/2022.

2. Tožnika sta vložila predlog za prenos pristojnosti, nakar sta ga z vlogo s 23. 3. 2022 umaknila.

3. V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo o pristojnosti.

4. Tožnika sta predlog za prenos pristojnosti umaknila, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo, zato je to sklenilo, kot izhaja izreka tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj sklepa VS RS I R 96/2019 z dne 8. 8. 2019 in I R 124/2015 z dne 5. 11. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 152/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - darilna pogodba - preklic darilne pogodbe - huda nehvaležnost - stiska - ogroženo preživljanje - ničnost darilne pogodbe - odpadla kavza - zavrnitev predloga

1. Tožnica je mama tožencev. Bila je lastnica dveh nepremičnin, ki ju je leta 2006 podarila tožencema. Od takrat do vložitve tožbe naj bi se odnosi med njimi spremenili do te mere, da zaradi njune hude nehvaležnosti terja preklic pogodbe. Hkrati trdi, da se je njeno premoženjsko stanje spremenilo tako, da je ogroženo njeno preživljanje. V trditvah je najti tudi podlago za presojo ničnosti darilne pogodbe zaradi naknadno odpadle kavze.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek (na razvezo darilne pogodbe in dolžnost izstavitve zemljiškoknjižne listine oziroma plačilo ustreznega denarnega zneska) zavrnilo. Ugotovilo je, da razlogi za preklic niso podani. Odnosi so se res poslabšali, a ne gre za take okoliščine (opuščanje medsebojnih stikov in pomoči), ki bi predstavljale njuno hudo nehvaležnost tožencev. Glede stiske je oblikovalo dokazno oceno, da se okoliščine na strani tožnice niso bistveno spremenile in da njeno preživljanje ni ogroženo.

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo. Pojasni, da za pritožnico dejanski zaključki glede neobstoja razlogov za preklic darilne pogodbe niso sporni, zato se z njimi ne ukvarja podrobno, čeprav jim pritrdi. Preostali del odločbe je odgovor na pritožbena izvajanja glede naknadno odpadle kavze kot razloga za ničnost pogodbe. Opozorilo je še, da tožnica ni podala navedb glede ničnosti v sklenitveni fazi pogodbe, hkrati pa tudi ni postavila zahtevka na ugotovitev ničnosti. V zvezi z naknadno odpadlo kavzo se je oprlo na odločbo VS RS II Ips 218/2017.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je v primeru kadar darovalec oz. tožeča stranka zahteva razvezo darilne pogodbe tako na podlagi hude nehvaležnosti obdarjenca oz. toženih strank, kakor tudi na podlagi kasneje odpadle podlage ali je v tem primeru potrebno postaviti zahtevek na ugotovitev ničnosti darilne pogodbe ali je pravilen zahtevek na razvezo darilne pogodbe? Meni, da je podala vse potrebne trditve pravočasno in da postavljeni zahtevek zadošča tudi za presojo ničnostne podlage.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 164/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-12-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predsednik sodišča - stranka - dvom v nepristranskost sojenja - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je druga toženka predsednica sodišča, pri katerem teče postopek, vzbuja dvom v nepristranskost sodišča in tako brez dvoma predstavlja tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. teče pravdni postopek I R 2888/2022, v katerem sodišče obravnava (zaenkrat) nepopolno vlogo tožnice.

2. Sodeče sodišče Vrhovnemu sodišču predlaga prenos pristojnosti. Navaja, da je prva toženka sodnica Okrajnega sodišča v A., druga toženka pa njegova predsednica. Prva toženka je razporejena na pravdni oddelek, na katerem teče tudi ta spor. Sodniki istega oddelka se medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo in se skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev ter drugih sodniških izobraževanj, zaradi česar utegne biti prizadeta objektivna nepristranskost sodišča.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti. "Drugi tehtni razlogi" so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v predlogu izpostavljena okoliščina, da je druga toženka predsednica sodišča, pri katerem teče postopek, taka, da bi vzbujala dvom v nepristranskost predložitvenega sodišča, in tako brez dvoma tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 67. člena ZPP sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Domžalah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 148/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-16

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Ana Božič Penko

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - hči stranke v postopku kot uslužbenka pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Toženčeva hči je zaposlena na oddelku Višjega sodišča v Kopru, ki bi odločalo o tožnikovi pritožbi. Po oceni Vrhovnega sodišča je zato utemeljen predlog za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Tožnik je proti sodbi sodišča prve stopnje vložil pritožbo, o kateri bi moralo odločati Višje sodišče v Kopru. Hkrati s pritožbo je predlagal tudi prenos pristojnosti na drugo sodišče, kajti toženčeva hčerka je zaposlena na Višjem sodišču v Kopru, kar potrjujejo podatki na spletu. Za prenos pristojnosti torej obstajajo drugi tehtni razlogi.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. Toženčeva hčerka je, kot izhaja iz javno objavljenih podatkov na spletu, zaposlena na oddelku Višjega sodišča v Kopru, ki bi odločalo o tožnikovi pritožbi. Po oceni Vrhovnega sodišča je razlog za prenos pristojnosti utemeljen, zato je predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Celju.

Primerjaj I R 132/2022 z dne 21. 9. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 33/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - vlaganja skupnega premoženja v posebno premoženje zakonca - obligacijskopravni tožbeni zahtevek

1. Tožnica je uveljavljala denarni zahtevek za povračilo vlaganj skupnega premoženja v posebno premoženje nekdanjega moža, ki naj ga bi ta odsvojil svojemu bratu. Zahtevek je uperila zoper nekdanjega tasta in taščo in zoper nekdanjega svaka.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da so toženci dolžni tožnici nerazdelno plačati 65.000,00 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ki naj bi bili pomembni za razvoj sodne prakse:

1. Ali vlaganje zakoncev v nepremičnino tretje osebe in nastanek nove stvari v smislu Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih spada v skupno premoženje po Zakonu o zakonski zvezi in družinskih razmerjih?

2. Ali je podana pasivna legitimacija lastnikov nepremičnine, v katero sta vlagala zakonca, da je nastala nova stvar?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije v obravnavani zadevi niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS Sklep II DoR 225/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dedni dogovor - izročilna pogodba - ugotovitev ničnosti izročilne pogodbe - zavrnitev predloga

1. Tožnik je skupaj z bratom in mamo v zapuščinskem postopku po pokojnem očetu sklenil dedni dogovor, po katerem je prevzemnik zaščitene kmetije postal tožnikov brat. Težava je nastopila, ker je brat umrl pred mamo. Tožnik je primarno zahteval ugotovitev ničnost izročilne pogodbe/dednega dogovora z dne 26. 2. 2009. Napako naj bi storilo zapuščinsko sodišče, ki ni dalo pravnega pouka in dogovora dedičem ni prebralo ter jih ni opozorilo na tveganja, povezana s temi posli. Trdil je, da je dedni dogovor po vsebini delno izročilna pogodba, s katero je mama izročila svoje premoženje, ki obsega zaščiteno kmetijo, svojemu pokojnemu sinu – tožnikovemu bratu (s pridržkom po 551. členu Obligacijskega zakonika), delno pa darilna pogodbo, s katero je sam bratu podaril svoj dedni delež. Tožnik meni, da bi zaščiteno kmetijo dedovala mama, saj bi v skladu z Zakonom o dedovanju kmetijskih zemljišč in gospodarstev imela prednost, če bi sodišče dedičem pojasnilo, kaj se lahko zgodi, če prevzemnik kmetije umre pred njo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tako primarni kot oba podredna zahtevka.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper takšno odločitev višjega sodišča je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je sodišče (oz. sta nižji sodišči) storilo bistveno kršitev določb postopka po prvem odstavku 339. člena ZPP v zvezi z 8. členom ZPP? (ker se v obrazložitvi nista opredelili do številnih okoliščin, ki jih je tožeča stranka izrecno poudarila in ki so kazale na to, da je šlo pri nudenju pomoči tožene stranke pok. A. A. zgolj za navidezno nudenje pomoči). Predlog črpa iz pravice do obrazložene sodne odločbe kot pravice do poštenega sojenja (22. člen Ustave RS). Očita neskrbno dokazno oceno in kršitev 8. člena ZPP.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 290/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-21

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - veljavnost pravnega posla - neobstoječ pravni posel - izpodbojna tožba - zavrnitev predloga

1. Pokojni A. A. st. je s tretjim tožencem sklenil dva pravna posla, s katerima je odsvojil svoja solastna deleža (do 1/2) na dveh nepremičninah. Tožnica (dedinja po pokojnem) je trdila, da sta oba pravna posla neobstoječa in brez pravnih posledic, ker ju ni nikdar odobril CSD (pokojnemu je bila že leta 1987 popolnoma odvzeta poslovna sposobnost).

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Opozorilo je, da je med pravdnima strankama že potekalo več sporov, in ugotovilo, da je bilo med strankama o enakem/enakovrstnem zahtevku (tj. da pogodbi nista nični oziroma brez pravnega učinka) že odločeno, vendar pa ni podlage za zavrženje zaradi res iudicata, kajti novo nastala dejstva (smrt varovanca, upravni postopki v zvezi z odobritvijo CSD in vknjižba lastninske pravice v zemljiško knjigo) terjajo preizkus pravne relevantnosti. Vsebinsko je nato presodilo, da nobena od teh okoliščin ni pravno pomembna in ni vplivala na presojo pravnega razmerja med strankama.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo. Pritrdilo je razlogom sodišča prve stopnje in izrecno izpostavilo, da pritožnica ni grajala zaključka sodišča prve stopnje, da nobena od novonastalih okoliščin ni vplivala na presojo spornih poslov. Ker je tako, je sodišče vezano na predhodno pravnomočno odločitev, zato je obširna utemeljitev, zakaj je pravni posel, ki ga varovanec sklene brez odobritve CSD, neobstoječ oziroma ničen, brezpredmetna. Ker je bilo pravnomočno že ugotovljeno, da pravna posla nista nična oziroma neobstoječa, novonastale okoliščine pa niso povzročile njunega naknadnega pravnega neobstoja, je sodišče prve stopnje tožbeni zahtevek pravilno zavrnilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji: 1. Kakšna je pravna usoda pravnih poslov o odtujitvi nepremičnin poslovno popolnoma nesposobne osebe, ki jih sklene njegov skrbnik brez soglasja centra za socialno delo? 2. Ali so taki pravni posli izpodbojni, nični ali neobstoječi?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.