VSRS Sklep II DoR 500/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - izvršba na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa - ugovor zoper sklep o izvršbi - neporavnane obveznosti - opomin s pozivom na plačilo - odstop od pogodbe - dokaz z zaslišanjem strank - zavrnitev dokaznega predloga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. V obravnavani zadevi je izvršilno sodišče zoper dolžnika dovolilo izvršbo na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa SV 1026/12 z dne 3. 12. 2012, ki vsebuje potrošniško hipotekarno kreditno pogodbo z dne 29. 11. 2012 ter sporazum o zavarovanju denarne terjatve. Dolžnik v ugovoru ni zanikal, da v času, ko mu je upnik poslal drugi opomin (opomin z dne 19. 10. 2018), ni poravnal obrokov za mesec maj in junij (ter september 2018). Zamujal je torej s plačilom dveh zaporednih obrokov. Skupaj z obrokom za mesec oktober 2018 so znašale njegove neplačane obveznosti približno 8.300,00 EUR. Upnik je zato v skladu s pogodbenimi (7. točka kreditne pogodbe) in zakonskimi (20. člen Zakona o potrošniških kreditih) določbami dolžnika pozval, da ta znesek plača v roku 15 dni oziroma najkasneje do 6. 11. 2018. Dne 30. 10. 2018 je dolžnik plačal 3.000,00 EUR, vendar s tem plačilom torej ni v celoti poravnal svojih zapadlih obveznosti (neporavnane obveznosti so kljub temu plačilu znašale še dobrih 5.300,00 EUR). Posledično je upnik z dopisom z dne 29. 11. 2018 odstopil od kreditne pogodbe.

4. Zoper drugostopenjski sklep je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali je sodišče prve stopnje s tem, ko se ni opredelilo do ugovornih trditev dolžnika, ko ni opravilo glavne obravnave ter izvedlo dokazov, ki bi lahko odločilno vplivali na njegovo dokazno oceno in odločitev, storilo bistveno kršitev določb 339. člena ZPP in ali je sodišče druge stopnje s tem, ko je sicer ugotovilo procesne kršitve sodišča prve stopnje, pa zadeve ni vrnilo v ponovno odločanje, pač pa samo pojasnilo, kakšni naj bi bili razlogi sodišča prve stopnje, kršilo 354. člen ZPP?

(2) Ali sta sodišči prve in druge stopnje napačno razlagali načelo vestnosti in poštenja pri potrošniških kreditnih pogodbah in razpravno načelo ter načelo proste presoje dokazov v pravdnem postopku, ker dolžniku nista dopustili dokazovanja, da upnikova terjatev ni zapadla?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da dolžnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 55

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.