TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 72/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - zavrnitev predloga

Okoliščina, da ima nasprotna udeleženka trenutno začasno prebivališče prijavljeno v Ljubljani, še ne utemeljuje predloga za delegacijo pristojnosti. Vrhovno sodišče v primerih, ko sodišča odločajo o postavitvi odrasle osebe pod skrbništvo, predlogom za delegacijo ugodi, kadar osebe bivajo v instituciji v drugem kraju ter jim zdravstveno stanje ali kakšne druge posebne okoliščine otežujejo prihod na pristojno sodišče.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah je uvedlo postopek za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo. Vrhovnemu sodišču je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Ker ima nasprotna udeleženka začasno prebivališče v Ljubljani, je menilo, da je smotrno, da se postopek opravi na Okrajnem sodišču v Ljubljani. To sodišče naj bi z manjšimi stroški ter najlažje izpeljalo postopek in odločilo o utemeljenosti predloga.

3. Po 67. členu ZPP, ki se po določbi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Vrhovno sodišče ocenjuje, da zgolj okoliščina, da ima nasprotna udeleženka trenutno začasno prebivališče prijavljeno v Ljubljani, še ne utemeljuje predloga za delegacijo pristojnosti. V konkretnem primeru gre res za postopek postavitve odrasle osebe pod skrbništvo, v katerem sodišče osebo, zoper katero je ta ukrep predlagan, praviloma zasliši (prim. 61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (prim. 62. člen ZNP-1). Vendar ni izkazano, da bi bil prihod nasprotne udeleženke na pristojno sodišče zaradi zaslišanja kakorkoli otežen. Vrhovno sodišče v primerih, ko sodišča odločajo o postavitvi odrasle osebe pod skrbništvo, predlogom za delegacijo ugodi, kadar osebe bivajo v instituciji v drugem kraju ter jim zdravstveno stanje ali kakšne druge posebne okoliščine otežujejo prihod na pristojno sodišče.

Ker takšne okoliščine v obravnavani zadevi niso izkazane, je Vrhovno sodišče predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

Primerjaj denimo sklepe Vrhovnega sodišča I R 121/2019, I R 114/2020, I R 129/2020 in I R 152/2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 35/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 132/2021
VSRS Sklep I R 75/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

spor o krajevni pristojnosti - krajevna pristojnost v izvršilnem postopku - naslov dolžnika - Centralni register prebivalstva (CRP)

Na podlagi drugega odstavka 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. Med slednje pa ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s poizvedbami v centralnem registru prebivalstva, kot je to v konkretnem primeru. Za odločitev o krajevni pristojnosti je tako odločilen dolžnikov naslov, naveden v predlogu za izvršbo.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Upnik je predlagal izvršbo na dolžnikovo plačo in denarna sredstva tožnika pri banki pri Okrajnem sodišču v Šentjurju.

2. Okrajno sodišče v Šentjurju je izdalo sklep I 589/2021 z dne 28. 4. 2021, s katerim je odločilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi in da bo po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v Mariboru.

3. Okrajno sodišče v Mariboru je po prejemu navedenega sklepa pred Vrhovnim sodiščem RS sprožilo spor o pristojnosti. Navedlo je, da je upnik v predlogu za izvršbo navedel dolžnikov naslov in sicer ..., 3232 Ponikva in da je zato pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju

4. Za odločanje v tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

5. Na podlagi drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. Med slednje pa ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s poizvedbami v centralnem registru prebivalstva, kot je to v konkretnem primeru. Za odločitev o krajevni pristojnosti je tako odločilen dolžnikov naslov, naveden v predlogu za izvršbo (to pa je ..., 3232 Ponikva). Dolžnikovo prebivališče navedeno v predlogu za izvršbo pa se nahaja na območju, za katerega je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

Primerjaj tudi sklep Vrhovnega sodišča RS I R 175/2012 z dne 15. 11. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 17, 17/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 4/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (delegacija) - sodnica porotnica kot stranka v postopku - tehtni razlogi za delegacijo

Okoliščina, da je stranka ali njen zakoniti zastopnik pri razpravljajočem sodišču imenovan za sodnika porotnika, ne pomeni absolutne ovire za odločanje sodišča v sporu te stranke.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožnica je pred Delovnim in socialnim sodiščem v Ljubljani vložila tožbo zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga.

2. Predsednica Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani je predlagala, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v zadevi, ker je tožnica sodnica porotnica pri tem sodišču.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje lahko sodi tudi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča, vendar mora imeti takšen dvom razumno podlago.

5. Uveljavljena in enotna sodna praksa Vrhovnega sodišča RS

je, da zgolj okoliščina, da je stranka ali njen zakoniti zastopnik pri razpravljajočem sodišču imenovan za sodnika porotnika, ne pomeni absolutne ovire za odločanje sodišča v sporu te stranke. Navedeno je lahko izločitveni razlog v smislu določbe 70. člena ZPP, saj tak sodnik porotnik ne more opravljati sodniške funkcije v lastnem sporu.

6. Opravljanje funkcije sodnika porotnika pri sodišču sicer lahko pripelje do službenih stikov (tudi) s sodnikom, ki sodi v konkretni zadevi, v kateri je sodnik porotnik stranka, vendar to samo po sebi, ne da bi bile podane še kakšne druge okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča, ne more vplivati na sojenje in tudi ne more vzbujati vtisa pristranskosti. Razen dejstva, da je tožnica sodnica porotnica, predsednica Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, drugih okoliščin, ki bi bile lahko upoštevne, ne navaja.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče RS predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

8. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča RS I R 79/2003 z dne 27. 11. 2003, I R 80/2009 z dne 1. 7. 2009, I R 124/2009 z dne 5. 11. 2009, VIII R 15/2012 z dne 23. 8. 2012, VIII R 19/2017 z dne 5. 9. 2017, VIII R 21/2017 z dne 25. 10. 2017, VIII R 30/2017 z dne 21. 11. 2017, VIII R 1/2018 z dne 23. 1. 2018, VIII R 9/2018 z dne 15. 5. 2018, VIII R 7/2019 z dne 21. 5. 2019, in VIII R 15/2019 z dne 19. 11. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 45/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-20

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - ocena delovne uspešnosti

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna materialnopravna presoja sodišča, da so bile pri preizkusu ocene dela tožnici kršene njene pravice tako, da je bila posledično ocena dela sprejeta nezakonito.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna materialnopravna presoja sodišča, da so bile pri preizkusu ocene dela tožnici kršene njene pravice tako, da je bila posledično ocena dela sprejeta nezakonito.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o oceni delovne uspešnosti tožnice z dne 30. 5. 2018 in oceno iz ocenjevalnega lista delovne uspešnosti za leto 2017. Toženi stranki je naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in prvostopenjsko sodbo razveljavilo glede odločitve o oceni iz ocenjevalnega lista in v tem delu zavrglo tožbo. Sicer je pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V več vprašanjih izpostavlja zmotno presojo sodišča, da je bila tožnici kršena pravica do izjave o razlogih za oceno dela in da je bil zato preizkus ocene nezakonit. Meni še, da se sodišče druge stopnje ni opredelilo do vseh ugovorov tožene stranke.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP. Zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367c. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 7/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-13

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča v drugih postopkih - zavrnitev predloga

Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča imajo namreč udeleženci sodnih postopkov na razpolago pravna sredstva.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Okrožno sodišče v Celju je z dopisom je z dne 31. 3. 2021 Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tožeče stranke za „izločitev Okrožnega sodišča v Celju“, ki ga je smiselno štelo kot predlog za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Tožeča stranka v predlogu za delegacijo pristojnosti iz razloga smotrnosti navaja okoliščine, ki se nanašajo na pravilnost predhodnih odločitev sodišča v sporih med istimi strankami (tožnikom in njegovimi družbami). Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča imajo namreč udeleženci sodnih postopkov na razpolago pravna sredstva.

5. Tehtni razlogi, ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP, tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 33/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za prenos krajevne pristojnosti - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - dvom v nepristranskost sojenja - zavrnitev predloga

Trditev o dolžnikovem hvaljenju, češ da ima na policiji in na sodišču zveze, je povsem pavšalna. Drugače je s trditvijo, da je sodnica A. A. dolžnikova soseda in prijateljica njegove pooblaščenke. A ti razlogi lahko utemeljujejo kvečjemu izločitev navedene sodnice, niso pa razlog, zaradi katerega bi bil pri povprečnem opazovalcu lahko podan dvom v nepristranskost celotnega Okrožnega sodišča.

1. Upnica je skupaj z odgovorom na ugovor dolžnika zoper sklep o začasni odredbi podala predlog za prenos pristojnosti. Predlog utemeljuje z dvomom v nepristranskost sodišča. Pojasnjuje, da ji dolžnik v sklopu psihičnih pritiskov večkrat grozi, da ima poznanstva na policiji in sodišču. Dalje pojasnjuje, da je predsednica Okrožnega sodišča B., A. A., praktično dolžnikova soseda. Dolžnika odvetnica naj bi bila tudi njena prijateljica.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Pojem drugih tehtnih razlogov največkrat napolnjujejo ravno okoliščine, ki bi utegnile vzbuditi dvom v nepristranskost sodišča. Razlogi, ki jih podaja upnica, niso takšne narave. Trditev o dolžnikovem hvaljenju, češ da ima na policiji in na sodišču zveze, je povsem pavšalna. Drugače je s trditvijo, da je sodnica A. A. dolžnikova soseda in prijateljica njegove pooblaščenke. A ti razlogi lahko utemeljujejo kvečjemu izločitev navedene sodnice, niso pa razlog, zaradi katerega bi bil pri povprečnem opazovalcu lahko podan dvom v nepristranskost celotnega Okrožnega sodišča B. Ker je tako, je Vrhovno sodišče upničin predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 53/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-25

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GOSPODARSKE JAVNE SLUŽBE - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - javno podjetje - ustanoviteljica javnega podjetja - občina - ničnost sklepa - uveljavljanje ničnosti

Revizija se dopusti glede vprašanja ali se ničnost sklepa sveta ustanoviteljic, ki deluje v okviru javnega podjetja, uveljavlja le zoper javno podjetje ali morajo biti v postopek kot stranke vključene tudi občine članice sveta ustanoviteljic.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali se ničnost sklepa sveta ustanoviteljic, ki deluje v okviru javnega podjetja, uveljavlja le zoper javno podjetje ali morajo biti v postopek kot stranke vključene tudi občine članice sveta ustanoviteljic?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbo pete tožnice zavrglo, pritožbi prve do četrte pa ugodilo in delno sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbene zahtevke na ugotovitev ničnosti oziroma na razveljavitev sklepov Sveta županov št. 5 in 6 z dne 21. 12. 2016 zoper drugo do enajsto toženko.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlagajo tožnice predlog za dopustitev revizije.

3. Ni sporno, da je Občina A. poleg ostalih udeleženih občin v tem gospodarskem sporu ustanoviteljica prve toženke. Njene pravice oziroma obveznosti se opirajo na isto dejansko in pravno podlago kot velja pri ostalih udeleženih občinah. Zato je njena udeležba po drugem v zvezi s prvim odstavkom 191. člena ter 202. člena Zakona o pravdnem postopku dopustna, saj prevzema pravdo v stanju, v katerem je, ko vstopi vanjo (prim. tretji odstavek 191. člena ZPP). Vrhovno sodišče je zato Občino A. navedlo kot peto tožnico.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa (relevantni del tretjega predlaganega vprašanja). Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih javnih službah (1993) - ZGJS  - člen 26, 59

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 29/2021-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-04

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - najem poslovnih prostorov - neplačilo najemnine - odstop od pogodbe - izpraznitev in izročitev poslovnega prostora - neposredna izvršljivost notarskega zapisa - sodna intervencija

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je v okoliščinah konkretnega primera za dokaz zapadlosti mogoče uporabiti 20. a člen ZIZ oz. ali je za izpraznitev in izročitev nepremičnin na podlagi odstopa od pogodbe po določilu 2. alineje prvega odstavka 28. člena ZPSPP (neplačilo najemnine) vedno potrebna sodna intervencija?

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je v okoliščinah konkretnega primera za dokaz zapadlosti mogoče uporabiti 20.a člen ZIZ oz. ali je za izpraznitev in izročitev nepremičnin na podlagi odstopa od pogodbe po določilu 2. alineje prvega odstavka 28. člena ZPSPP (neplačilo najemnine) vedno potrebna sodna intervencija?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je to zavrnilo predlog za izvršbo.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga upnik predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 20a

Zakon o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih (1974) - ZPSPP  - člen 28, 28/1-2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 362/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 179. člena OZ glede višine prisojene odškodnine.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 179. člena Obligacijskega zakonika glede višine prisojene odškodnine?

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se ugotovi, da obstaja terjatev tožeče stranke do tožene v stečaju v višini 28.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 9. 2014 do plačila (I. točka izreka), višji tožbeni zahtevek za ugotovitev obstoja terjatve tožeče stranke (v znesku 12.000,00 EUR) pa je sodišče prve stopnje zavrnilo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek, vsebovan v točki I. izreka, iz zneska 28.000,00 EUR spremenilo v znesek 10.000,00 EUR, znesek, vsebovan v točki II. izreka, pa je iz zneska 12.000,00 EUR spremenilo v znesek 30.000,00 EUR. V preostalem delu je pritožbo tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Kot pomembna izpostavlja vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbo 179. člena Obligacijskega zakonika; Ali je sodišče druge stopnje pravilno uvrstilo tožničin primer med primerljive primere; Ali je sodišče druge stopnje obrazložilo uvrstitev tožničinega primera med primerljive primere sodne prakse oziroma ali obstoji bistvena kršitev določb postopka, ki jo je zagrešilo sodišče druge stopnje, ker sodbe ni mogoče preizkusiti?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.