VSRS Sklep I R 108/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-11

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - dokazovanje - zaslišanje priče - prebivališče prič - ugoditev predlogu

Dokazni postopek bo glede na že podane dokazne predloge poleg zaslišanja tožnice obsegal tudi zaslišanje več prič, pri čemer imajo skoraj vse predlagane priče prebivališče na območju Kopra. Prav tako je v Kopru tudi sedež tožničinega pooblaščenca. Glede na navedeno je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Kopru

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. Tožnica A. A. je 18. 9. 2020 pri Okrajnem sodišču v Mariboru vložila tožbo, v kateri je od toženke na podlagi zavarovalne pogodbe zahtevala plačilo premoženjske škode. V vlogi z dne 23. 12. 2020 je soglašala, naj namesto nje kot tožeča stranka nastopa A., d. d., Kranj, ter predlagala odstop krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Kopru na podlagi 51.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V tožbi, ki jo je nato kot tožeča stranka vložila A., d. d., je bilo ravno tako predlagano, da se zadeva odstopi Okrajnemu sodišču v Kopru na podlagi 51.b člena ZPP, ker bodo na ta način stroški postopka zaradi zaslišanja številnih prič bistveno nižji.

2. S sklepom Okrajnega sodišča v Mariboru I P 468/2020 z dne 15. 2. 2021 je bila ugotovljena subjektivna sprememba tožbe in zadeva odstopljena Okrožnemu sodišču v Mariboru. Nato je prišlo do ponovne subjektivne spremembe tožbe in je kot edina tožnica znova nastopala A. A. Okrožno sodišče v Mariboru je s sklepom I Pg 177/2021 z dne 21. 5. 2021 ugotovilo, da ni stvarno pristojno za odločanje v zadevi in zadevo kot stvarno in krajevno pristojnemu odstopilo Okrajnemu sodišču v Mariboru.

3. Tožnica je v pritožbi zoper sklep o stvarni nepristojnosti menila, da njena izbira krajevne pristojnosti sodišča ni nepreklicna. Tožbo je tako dopolnila tudi glede izbire krajevne pristojnosti, ko je ugotovila, da so predlagane številne priče, vse z območja Kopra in da bodo zaradi njihovega zaslišanja v Mariboru nastali precejšnji potni stroški, izguba časa in dohodka, zato bi sodišče moralo upoštevati načelo zmanjševanja stroškov postopka oziroma postopati racionalno. Višje sodišče v Mariboru je s sklepom I Cpg 107/2021 z dne 24. 6. 2021 pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Po odstopu spisa Okrajnemu sodišču v Mariboru je to zadevo odstopilo Vrhovnemu sodišču. Menilo je, da je tožnica v dopolnitvi tožbe ter kasneje v pritožbi smiselno predlagala delegacijo postopka. Poleg tega je pristojno sodišče tudi samo ocenilo, da je utemeljeno pričakovati, da bo dejansko izvedba postopka pred sodiščem v Kopru enostavnejša in bistveno cenejša, saj tako tožnica kot tudi predlagane priče (doslej 7 prič) bivajo v Kopru. Pristojno sodišče je tako menilo, da so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno in krajevno pristojnega sodišča, kot to predlaga tožnica.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

6. Vrhovno sodišče pritrjuje Okrajnemu sodišču v Mariboru, da je navedbe tožnice v tožbi in kasneje v pritožbi mogoče smiselno razumeti kot predlog za delegacijo pristojnosti. V konkretnem primeru gre za pravdo zaradi plačila premoženjske škode, ki je tožnici nastala v prometni nesreči v Dekanih. Dokazni postopek bo glede na že podane dokazne predloge poleg zaslišanja tožnice obsegal tudi zaslišanje več prič, pri čemer imajo skoraj vse predlagane priče prebivališče na območju Kopra (v Kopru, Dekanih in Hrvatinih), oziroma ena izmed predlaganih prič prebiva v Izoli. Prav tako je v Kopru tudi sedež tožničinega pooblaščenca. Glede na navedeno je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Kopru kot pa pred Okrajnim sodiščem v Mariboru. Iz teh razlogov je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.