TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 312/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - oporoka - veljavnost oporoke - ničnost oporoke - razveljavitev oporoke zaradi oporočiteljeve nesposobnosti - oblikovanje volje - sposobnost za razsojanje - slabo zdravstveno stanje - demenca - sila in grožnja - nemoralno ravnanje - neodpravljiva nesklepčnost

Revizija se dopusti glede vprašanja ali sestava oporoke zakonitega dediča v primeru namerne zlorabe bolnega in opravilno nesposobnega oporočitelja z namenom pridobiti si premoženjsko korist, na drugi strani pa prikrajšati ter z dedovanja izključiti drugega zakonitega dediča, predstavlja moralno nevzdržno ravnanje, ki terja za posledico ničnost take oporoke.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sestava oporoke zakonitega dediča v primeru namerne zlorabe bolnega in opravilno nesposobnega oporočitelja z namenom pridobiti si premoženjsko korist, na drugi strani pa prikrajšati ter iz dedovanja izključiti drugega zakonitega dediča, predstavlja moralno nevzdržno ravnanje, ki terja za posledico ničnost take oporoke?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik uveljavljal ničnost oporoke A. A. z dne 22. 5. 2012 (I. točka izreka). Tožbo je v delu, ki se glasi na ugotovitev ničnosti izjave o preklicu oporoke, podane 26. 6. 2013 pred notarjem ..., zavrglo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja vprašanje: »Ali sestava oporoke zakonitega dediča v primeru namerne zlorabe bolnega in opravilno nesposobnega oporočitelja z namenom pridobiti si premoženjsko korist, na drugi strani pa prikrajšati ter z dedovanja izključiti drugega zakonitega dediča predstavlja moralno nevzdržno ravnanje, ki terja za posledico ničnost take oporoke?«

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 537/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDICINSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - odškodninska odgovornost zdravstvene ustanove - odgovornost zdravstvene ustanove za delavca - medicinska napaka (zdravniška napaka) - strokovna napaka - poslabšanje zdravstvenega stanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnici je bila v letu 2011 postavljena diagnoza sum na bronhialno astmo, po pregledu leta 2017 pa je bila diagnoza astma izključena. Tožnica zatrjuje, da je v letih 2011 – 2016 po nepotrebnem jemala zdravili Foster in Ventolin (ki sta dostopni le z receptom), kar ji je škodilo, njeno zdravstveno stanje pa še poslabšalo. Vtožuje nepremoženjsko škodo zaradi zatrjevane strokovne napake zdravnika internista A. B., delavca ZD C., ki jo je obravnaval v letu 2011 in ostalih zdravstvenih delavcev zavarovanca tožene stranke.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožnici plačati 12.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26. 4. 2018 dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede vprašanja, ali je pravdna stranka dolžna navesti imena delavcev, ki so povzročili škodo, če zatrjuje odgovornost njihovega delodajalca na podlagi 147. člena Obligacijskega zakonika.

Navaja, da je nepomembno, kdo konkretno je kot delavec povzročil škodo, saj je to stvar notranjega razmerja med delavcem in delodajalcem ter eventualnega regresnega zahtevka. Poleg tega je lahko velikokrat ugotavljanje konkretne osebe z imenom in priimkom za oškodovanca nesorazmerno težavno, v konkretnem primeru pa se to tudi izkaže za irelevantno. Navaja, da sta sodišči kršili 212. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), to pa je neposredno vplivalo na zakonitost napadenih sodb v smislu prvega odstavka 339. člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II Ips 53/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Nina Betetto, Karmen Iglič Stroligo, dr. Mateja Končina Peternel

dovoljenost revizije - vloga, ki jo vloži stranka sama - laična revizija - postulacijska sposobnost - pravniški državni izpit (PDI) - zavrženje revizije

Prepreka za dovoljenost revizije je, da je bila ta vložena v nasprotju z zahtevami tretjega odstavka 86. člena ZPP, ki določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pravna dejanja opravlja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP).

1. Dolžnik A. A. je po pooblaščencu Ludviku Poljancu vložil vlogo, ki jo je naslovil kot pritožbo. Z njo je izpodbijal sklep Višjega sodišča v Mariboru I Ip 940/2020 z dne 3. 2. 2020, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sklep Okrajnega sodišča v Gornji Radgoni R 42/2019 z dne 14. 9. 2020.

2. Vrhovno sodišče je vlogo obravnavalo kot revizijo.

4. Prepreka za dovoljenost revizije je, da je bila ta vložena v nasprotju z zahtevami tretjega odstavka 86. člena ZPP, ki določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pravna dejanja opravlja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Dolžnik pa je revizijo vložil po pooblaščencu, ki ni izkazal, da bi bil odvetnik. To pomeni, da ni imel postulacijske sposobnosti za vložitev revizije, na kar je moralo revizijsko sodišče paziti po uradni dolžnosti.

5. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 108/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-24

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije zoper sklep o stroških postopka - sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan - zavrženje predloga

Ker sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal, revizija zoper tak sklep ni dovoljena.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo upnika in potrdilo prvostopenjski sklep. Odločilo je še, da vsaka stranka sama trpi svoje pritožbene stroške.

2. Zoper odločitev o stroških pritožbenega postopka vlaga dolžnik predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s prvim odstavkom 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v postopku izvršbe in zavarovanja v skladu s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju uporablja smiselno, stranke lahko vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Odločitev o povrnitvi stroškov je zgolj akcesorne narave in je odvisna od odločitve o sporu ter s tem v zvezi od uspeha posamezne stranke v njem. Ker torej sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal, revizija zoper tak sklep ni dovoljena, zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 112/2009, enako tudi II DoR 252/2013
VSRS Sklep III DoR 84/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-27

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO - USTAVNO PRAVO

dopuščena revizija - pravica do povračila škode - odškodninska odgovornost države - nosilec javnih pooblastil - odgovornost države za delo stečajnega upravitelja

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je treba določbo 26. člena URS tudi v tej konkretni zadevi razlagati tako, da določa odgovornost države za škodo, ki jo v zvezi z opravljanjem službe oziroma dejavnosti s svojim protipravnim ravnanjem povzroči stečajni upravitelj kot nosilec javnih pooblastil.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je treba določbo 26. člena Ustave RS tudi v tej konkretni zadevi razlagati tako, da določa odgovornost države za škodo, ki jo v zvezi z opravljanjem službe oziroma dejavnosti s svojim protipravnim ravnanjem povzroči stečajni upravitelj kot nosilec javnih pooblastil?

1. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo, s katero je to sodišče zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 76.039,87 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 24. 9. 2003 naprej.

2. Zoper odločbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 113/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-24

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Vladimir Horvat

dopuščena revizija - družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - odškodninska odgovornost članov organov vodenja in nadzora - slamnati direktor

Revizija se dopusti glede vprašanja ali se lahko direktor (in lastnik) družbe z omejeno odgovornostjo svoje odgovornosti za povzročitev škode družbi na podlagi člena 263/2 ZGD-1 razbremeni s sklicevanjem na (nepojasnjeno) dejansko odločevalsko (poslovodno in upravljavsko) moč in vpliv druge osebe, ki v družbi nima nobene formalne funkcije in ali (prav) direktorjeva opustitev takšnega položaja pomeni protipravno opustitev dolžne skrbnosti direktorja in s tem njegovo odškodninsko odgovornost do družbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali se lahko direktor (in lastnik) družbe z omejeno odgovornostjo svoje odgovornosti za povzročitev škode družbi na podlagi člena 263/2 ZGD-1 razbremeni s sklicevanjem na (nepojasnjeno) dejansko odločevalsko (poslovodno in upravljavsko) moč in vpliv druge osebe, ki v družbi nima nobene formalne funkcije in ali (prav) direktorjeva opustitev takšnega položaja pomeni protipravno opustitev dolžne skrbnosti direktorja in s tem njegovo odškodninsko odgovornost do družbe?

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo prvostopenjsko zavrnilno sodbo glede upnikovega odškodninskega zahtevka zoper direktorja družbe na temelju četrtega odstavka 263. člena ZGD-1 v višini 34.759,56 EUR.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263, 263/2, 263/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 16/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

Popravni sklep ni sredstvo, s katerim bi bilo mogoče popravljati vsebinsko napačno odločitev sodišča.

I. Pritožbi zoper sklep o popravi se ugodi in se sklep spremeni tako, da se predlog tožene stranke za izdajo sklepa o popravi zavrne.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče druge stopnje je v III. točki izreka svoje sodbe odločilo, da mora toženec tožnicama povrniti njune pritožbene stroške v znesku 1.436,67 EUR. V obrazložitvi je navedlo, da se tožnicama „prizna priglašenih 1.177,60 EUR nagrade za postopek in 22 % DDV, kar skupaj znaša 1.436,67 EUR“.

2. S sklepom o popravi z dne 2. 6. 2020, izdanim na toženčev predlog, je sodišče druge stopnje svojo sodbo popravilo tako, da je znesek 1.436,67 EUR nadomestilo z zneskom 868,64 EUR, znesek 1.177,60 EUR pa z zneskom 712 EUR. V obrazložitvi je pojasnilo, da je pri izračunu pritožbenih stroškov tožnic pomotoma upoštevalo celotno vrednost spora in ne le vrednost pritožbeno izpodbijanega dela.

3. Tožnici sta zoper sklep o popravi vložili pritožbo, v kateri predlagata razveljavitev sklepa in zavrnitev predloga za popravo. Pritožba je bila vročena tožencu, ki v odgovoru predlaga njeno zavrnitev. Obe stranki sta priglasili stroške pritožbenega postopka.

4. Tožnici v pritožbi zoper sklep navajata, da ne gre za računsko pomoto, ki se jo lahko odpravi s popravnim sklepom, ampak gre za vsebinsko napako. Na to kaže tudi okoliščina, da sta izrek in obrazložitev sodbe v navedbi zneska skladna. Toženec po drugi strani navaja, da posebna pritožba zoper popravni sklep ni dopustna; sicer pa meni, da je bila s sklepom pravilno odpravljena računska pomota.

6. Predsednik senata lahko kadar koli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom (328. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Pritožnici pa utemeljeno opozarjata, da popravni sklep ni sredstvo, s katerim bi bilo mogoče popravljati vsebinsko napačno odločitev sodišča. V konkretnem primeru ni šlo za očitno računsko pomoto, temveč za napačno priznano stroškovno postavko, torej za vsebinsko napačno odločitev.

7. Vrhovno sodišče je zato pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep spremenilo tako, da je predlog toženca za izdajo popravnega sklepa zavrnilo (3. točka 365. člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločitev o stroških postopka v zvezi s pravnim sredstvom pridržalo za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 107/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 119/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - videz nepristranskosti sodišča

Ker je mož ene od sodnic stranka postopka, je videz nepristranskosti okrnjen do te mere, da je utemeljen predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Vrhniki.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Toženec je mož sodnice, ki je razporejena na pravdni oddelek, pred katerim teče spor. Sodniki oddelka se poznajo, se vsakodnevno videvajo ter se skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev in drugih sodniških izobraževanj, zato utegne biti prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Povedano drugače: ni torej pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven.

4. Po praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje v pritožbenem postopku, in stranko.

Ne glede na to, da se predlagalno sodišče osredotoča zgolj na sodnike oddelka, pred katerim teče spor, ne pa tudi na vse sodnike tega (največjega okrajnega) sodišča, Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi bil videz nepristranskosti v okoliščinah primera (mož ene od sodnic sodišča je stranka postopka) ogrožen, če bi sodil kateri koli izmed sodnikov tega sodišča.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče na Vrhniki, ki je predlagalnemu sodišču krajevno blizu.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 151/2020, III R 16/2020, I R 48/2019 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 119/2021, z dne 06.10.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:I.R.119.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 162/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - povrnitev nepremoženjske škode - zavrnitev predloga

1. Toženec je tožnika večkrat udaril v predel glave in mu dvojno zlomil spodnjo čeljustnico ter mu povzročil druge poškodbe v predelu obraza in glave, zaradi česar je bil obsojen za kaznivo dejanje hude telesne poškodbe. Tožnik v tem postopku zahteva od toženca plačilo odškodnine.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo, tako da je tožniku prisodilo odškodnino v višini 9.000 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je obema pritožbama delno ugodilo in spremenilo odločitev. Prisojeno višino je ocenilo kot primerno, a pritrdilo tožencu, da jo je treba zmanjšati za valoriziranih 3.500 EUR, ki jih je toženec med pravdo plačal tožnikovi hčerki, sicer preživninski upnici v izvršilnem postopku, ker mu je tako nalagal sklep izvršilnega sodišča; odštelo je znesek 3.706,50 EUR.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja vprašanja: 1. Ali lahko tožnik, katerega vtoževana terjatev v pravdi je bila pred odločanjem o njegovem tožbenem zahtevku s pravnomočnim sklepom o rubežu terjatve po določilih ZIZ zarubljena v korist njegovega upnika, uspešno zahteva, da sodišče neupoštevaje ta pravnomočni sklep o rubežu te terjatve po določilih ZIZ naloži tožencu plačilo te vtoževane terjatve neposredno tožniku? 2. Ali je kljub zahtevi pravdne stranke za neposredno seznanitev z listino, katere vsebine ne pozna ne on in ne sodišče, jo pa upošteva izvedensko mnenje, in njenemu opozorilu, da se zaradi tega nepoznavanja ne more v celoti izjaviti, dopustno odločanje na podlagi takega mnenja, ne da bi se tej stranki omogočil vpogled v to listino in ne da bi se izvedenca o tem zaslišalo? 3. Katera pravdna stranka je zavezanec za plačilo predujma za zaslišanje izvedenca, katerega izvidu in mnenju ena od pravdnih strank očita nepopolnost, nestrokovnost in napačnost, ali tista, ki je predlagala izvedbo dokaza s pritegnitvijo izvedenca, ali tista, ki izvidu in mnenju namenja prej navedene očitke? Sodiščema očita arbitrarno uporabo materialnega prava ter kršitev ustavnih in postopkovnih pravic. Moti ga, da mu je sodišče naložilo, da terjatev plača neposredno tožniku, hkrati pa ima sklep o izvršbi, ki mu prepoveduje, da bi to plačal tožniku. Vztraja pri dopolnitvi izvedenstva.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 88/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - umik predloga

Toženec je predlog za dopustitev revizije umaknil, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo, zato je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je predlog umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožničinemu zahtevku po tožbi, medtem ko je toženčev zahtevek po nasprotni tožbi v celoti zavrnilo. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Višje sodišče je toženčevo pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanih delih potrdilo.

3. Toženec je proti sodbi sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije, nakar ga je z vlogo z 28. 3. 2022 umaknil.

4. Določba drugega odstavka 334. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določa, da lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, vse dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. V skladu s 383. členom ZPP se navedena odločba uporablja tudi v postopku za dopustitev revizije.

5. Toženec je predlog za dopustitev revizije umaknil, preden je Vrhovno sodišče o njem odločilo, zato je to sklenilo, kot izhaja izreka tega sklepa (drugi odstavek 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.