TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 153/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-03

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - izvršba na nepremičnino - lega nepremičnine - prebivališče dolžnika - obrazložitev predloga za delegacijo pristojnosti - zavrnitev predloga

Za prenos pristojnosti na podlagi 67. člena ZPP mora predlagatelj obrazloženo navesti okoliščine, ki upravičujejo tak predlog.

1. Pred stvarno in krajevno pristojnim Okrajnim sodiščem v Lendavi poteka izvršilni postopek I 43/2022. Upnik je predlagal izvršbo na dolžnikovo nepremičnino. Dolžnik je na Vrhovno sodišče naslovil predlog za prenos pristojnosti, v katerem navaja, da ima naslov prebivališča v Ljubljani.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to druge tehtni razlogi.

(v nadaljevanju ZIZ) v 166. členu določa, da je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina, če ta zakon glede izvršbe na nepremičnine ne določa drugače.

5. V predlogu za delegacijo pristojnosti, dolžnik ne obrazloži svojega predloga, ampak zgolj navede, da ima prebivališče v Ljubljani. ZIZ določa, da je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino, pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina. Za prenos pristojnosti na podlagi 67. člena ZPP mora predlagatelj obrazloženo navesti okoliščine, ki upravičujejo tak predlog. Neobrazložen predlog za prenos pristojnosti ne more biti podlaga za ugoditev.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Uradni list RS, št. 51/98 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 166

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 389/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-10-19

dr. Ana Božič Penko (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog - aktivna procesna legitimacija za vložitev predloga - pravdno nesposobna oseba - ugotovitveni sklep

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

Izrecne ureditve, kako ravnati s predlogom za dopustitev revizije, ki ga vloži pravdno nesposobna oseba, sicer ni. Pravno dejstvo pa je, da ne more imeti nikakršnih pravnih učinkov in je torej neupošteven. Vrhovno sodišče je zato o tem pravnem dejstvu izdalo ugotovitveni sklep.

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

1. Tožnik je zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje sam vložil predlog za dopustitev revizije.

3. Iz izpodbijane sodbe sodišča druge stopnje izhaja, da je tožnik odrasla oseba, ki je postavljena pod skrbništvo.

4. Vloga odrasle osebe, ki je postavljena pod skrbništvo ni niti prepozna niti nepopolna in tudi ne nedovoljena v smislu četrtega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Oseba, ki je postavljena pod skrbništvo za primer nastopanja v sodnih, upravnih in drugih uradnih postopkih (kot je razvidno iz več odločb Vrhovnega sodišča npr. II DoR 99/2019 in II DoR 341/2015), ne more oziroma ne sme sama opravljati procesnih dejanj. To izhaja že iz samega bistva postavitve tožnika pod skrbništvo za primer nastopanja v sodnih postopkih. To bistvo je, da tožnikova izjava volje ne more imeti nikakršnih pravnih posledic. Smiselno enako izhaja tudi iz določbe drugega odstavka 81. člena ZPP, ki sodišču nalaga, naj pravdno nesposobni osebi postavi skrbnika, da bo lahko zanjo opravljal pravdna dejanja. Če pa takšna oseba skrbnika že ima, tedaj ravnanje po drugem odstavku 81. člena ZPP seveda ni več potrebno ter ostane le še dejstvo, da njena lastna ravnanja ne morejo imeti pravnih posledic.

5. Izrecne ureditve, kako ravnati s predlogom za dopustitev revizije, ki ga vloži pravdno nesposobna oseba, sicer ni. Pravno dejstvo pa je, da ne more imeti nikakršnih pravnih učinkov in je torej neupošteven. Vrhovno sodišče je zato o tem pravnem dejstvu izdalo ugotovitveni sklep.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/2, 343

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 435/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-10

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - zadržanje na zdravljenju v oddelku pod posebnim nadzorom brez privolitve - zavrnitev predloga

Presoja dopustnosti revizije v pridržalni zadevi (ZDZdr).

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se zadržana oseba zadrži na zdravljenju pod posebnim nadzorom Psihiatrične bolnice Vojnik za dobo dveh mesecev, šteto od 16. 9. 2022.

2. Sodišče druge stopnje je laično pritožbo zadržane osebe in pritožbo njenega zastopnika zavrnilo.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga zadržana osebe po svojem zastopniku. Predlaga dopustitev revizije glede odločitve o pravnem vprašanju: Ali mora sodišče, ko odloča o sprejemu na zdravljenje brez privolitve, v skladu z Zakonom o duševnem zdravju za odločitev vključiti tudi najbližjo osebo? Sklicuje se na sklepa Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 1200/2015 in Višjega sodišča v Celju II Cp 348/2022.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 378/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-16

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - tožba zaradi neveljavnost oporoke - oporočna sposobnost - izvedensko mnenje - prosta presoja dokazov - zavrnitev predloga

1. Pred sodiščem prve stopnje teče zapuščinski postopek po pokojnem A. A. Tožniki in drugi toženec so njegovi zakoniti dediči, prvi toženec je oporočni dedič. Tožniki menijo, da zapustnikova oporoka ni veljavna. S sklepom zapuščinskega sodišča so bili napoteni, da ta zahtevek uveljavljajo v pravdi. Tožniki trdijo, da A. A. ob sestavi in podpisu oporoke, 20. 3. 2012, ni bil sposoben za razsojanje in s tem tudi ne oporočno sposoben. Zapustnik naj bi bil že leto dni pred smrtjo psihično in fizično bolan. Dvomijo, da sta priči bili ob zapustniku ob domnevnem podpisu. Prav tako dvomijo, da je oporoko res podpisal oporočitelj.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev neveljavnosti in razveljavitev pisne oporoke pok. A. A., ki je bila sestavljena 20. 3. 2012 pri odvetniku B. B. Sklenilo je, da morajo tožniki prvemu tožencu povrniti stroške pravdnega postopka v znesku 1.563,25 EUR. Ugotovilo in ocenilo je, da oporočna sposobnost oporočitelja ni bila izpodbita, niti ni dokazane nobene oblične pomanjkljivosti pisne oporoke pred pričami.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožeče stranke. Zapisalo je, da je bila opravljena obsežna dokazna ocena, ki je prepričljiva in preverljiva, očitki (pri)tožnika je ne omajajo. Kaj na bi komu zapustnik kdaj omenil, da bo zapustil, na oceno njegove oporočne sposobnosti ne vpliva. Pri spornih dejanskih vprašanjih je imelo sodišče zanesljivo oporo v izvedenskih mnenjih.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije prvi tožnik. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja:

5. Ali je sodišče kršilo določbo 8. člena Zakona o pravdnem postopku, ko je zaključilo, da je odločilen dokaz glede oporočne sposobnosti zapustnika mnenje sodnega izvedenca psihiatrične stroke?

Pomembnost vprašanja prvi tožnik utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava ter neenotne sodne prakse višjih sodišč.

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 362/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-16

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - odškodninska odgovornost izvedenca - stroški odgovora na pritožbo - zavrnitev predloga

1. Prva tožnica je mati drugega tožnika. V teku je sodni postopek med prvo tožnico in očetom otroka zaradi (pre)dodelitve otroka (drugega tožnika), stikov itd. Toženki sta sodni izvedenki, ki sta sodelovali v tem družinskem postopku. Tožnika sta v pravdi zatrjevala, da naj bi jima toženki s svojimi mnenji povzročili škodo.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevek zavrnilo kot nesklepčen. Kot dodaten razlog za zavrnitev je navedlo tudi ne obstoj protipravnosti.

3. Pritožbeno sodišče je deloma ugodilo pritožbi in spremenilo stroškovni izrek prvostopenjske sodbe, v preostalem pa je pritožbo zavrnilo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

4. Zoper to sodbo tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije. Dopustitev revizije predlagata glede vprašanj:

5. Ali imajo stranke, ki plačujejo izvedence, pravico, da pridobijo informacije, na podlagi katerih izvedenci izdelujejo mnenja, torej na teste in druge metode dela oz. sredstva, ki so jih uporabili, da so prišli do svojega zaključka?

6. Ali imajo stranke možnost argumentirano ugovarjati izvedenskemu mnenju z zahtevo po postavitvi drugega izvedenca in ali ima stranka pravico zahtevati drugega izvedenca po tem, ko določeni izvedenki več let v istih zadevah opravljata izvedensko mnenje pristransko v škodo tožeče stranke?

7. Ali mora sodišče pojasniti, katere navedbe v odgovoru na pritožbo so vplivale na odločitev Višjega sodišča, da je priznalo stroške odgovora na pritožbo, glede na znano prakso Višjega sodišča, da so v večini primerov ne priznava odvetniških stroškov za vložene odgovore na pritožbo ravno tako s pavšalnim odgovorom, da odgovor na pritožbo v ničemer ni pripomogel k odločitvi Višjega sodišča?

Pomembnost vprašanj tožnika utemeljujeta z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava ter neenotne sodne prakse višjih sodišč.

9. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Ker v obravnavanem primeru pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

10. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 376/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-03

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nezakonit izbris iz registra stalnega prebivalstva - pravno priznana premoženjska škoda - izgubljeni dobiček - mladoletnik - zavrnitev predloga

1. Tožnica zahteva plačilo odškodnine zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, in sicer 20.000 EUR iz naslova nepremoženjske škode in 15.651,98 EUR iz naslova premoženjske škode, zmanjšano za znesek 6.050 EUR, ki ga je na podlagi Zakona o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (v nadaljevanju: ZPŠOIRSP) prejela v upravnem postopku.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za plačilo 5.000 EUR, višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. S sklepom je ustavilo postopek v delu, v katerem je tožnica umaknila tožbo. Odločilo je o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in znižalo znesek stroškov postopka, ki jih mora tožnica plačati toženki. Sicer je pritožbo tožnice kakor tudi pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je skladna s 26. členom Ustave RS ter načeli pravne in socialne države zakonska ureditev v ZPŠOIRSP, po kateri ni določeno, kolikšen del denarne odškodnine, določene v upravnem postopku je odškodnina za materialno škodo in kolikšen del za nematerialno škodo – in nato na tem temelječa ureditev v 5. členu ZPŠOIRSP, po kateri se sodno določena odškodnina vedno zmanjša za celoten znesek upravno določene odškodnine, ne glede na to, kakšna odškodnina (za materialno ali nematerialno škodo) je bila dosojena v sodnem postopku? 2) Ali tožnici pripada odškodnina za materialno škodo, kljub temu da je bila v času izbrisa mladoletna in ZPŠOIRSP v znesku 50 EUR ne loči med odškodnino, izplačano osebam, ki so bile v času izbrisa mladoletne, in odškodnino izplačano osebam, ki so bile v času izbrisa polnoletne?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 132

Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (2013) - ZPŠOIRSP  - člen 4, 4/1, 5, 5/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 409/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-03

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - zaupanje otroka v varstvo in vzgojo - izvrševanje stikov z otrokom - zavrnitev predloga

je spor glede zaupanja njunega otroka v varstvo in vzgojo, pogostosti in načinu izvajanja stikov ter preživnini.

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se otrok zaupa v varstvo in vzgojo tožnici. Stike je določilo tako, da potekajo vsaki drugi vikend od petka od 16.00 ure do nedelje do 18.00 ure ter vsak torek in sredo od 16.00 do 19.30 ure. Podrobneje je opredelilo način njihovega izvajanja. Določilo je preživnino in tožencu naložilo plačilo neplačane preživnine. Odločilo je, da vsaka stranka krije svoje stroške.

3. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi delno ugodilo. Izpodbijano sodbo je razveljavilo v točki 2 in 5, kolikor se nanaša na kraj predaje otroka, na stike s tožencem v zvezi s preživljanjem počitnic in praznikov ter neplačano preživnino za obdobje od avgusta 2018 do maja 2019 in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je odločitev o zaupanju otroka v varstvo in vzgojo materi v okoliščinah konkretnega primera procesno in materialnopravno pravilna? 2) Ali je procesno in materialnopravno pravilna odločitev, da se stiki med očetom in otrokom ne izvajajo tri vikende v mesecu od petka od 16. ure do nedelje do 18. ure?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ker se je postopek začel pred uveljavitvijo novega Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1), sodišče uporablja terminologijo Zakona o pravdnem postopku (ZPP) – „stranke“ namesto „udeleženci“ (216. člen ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 105, 105/3, 106, 106/4, 106/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 319/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 408/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-10-19

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - revizija v izvršilnem postopku - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - odlog izvršbe na predlog dolžnika - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zakonodajalec je omejil revizijo le na tiste sklepe v postopkih izvršbe in zavarovanja, s katerimi je bilo na drugi stopnji pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. To pomeni, da revizija zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog dolžnika za odlog izvršbe in odločilo o stroških postopka v zvezi s predlogom. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je o stroških pritožbenega postopka.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Zakon o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ

) v 15. členu določa, da se v postopku izvršbe in zavarovanja smiselno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP

), če ni v tem ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno. Drugi odstavek 367. člena ZPP določa, da če zakon določa, da revizije ni, sodišče revizije ne more dopustiti.

5. ZIZ v 10. členu določa, da je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.

6. Zakonodajalec je omejil revizijo le na tiste sklepe v postopkih izvršbe in zavarovanja, s katerimi je bilo na drugi stopnji pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne ali se predlogu za izvršbo ugodi. To pomeni, da revizija zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, ni dovoljena. Ker predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno odločitev o zavrnitvi dolžnikovega predloga za odlog izvršbe ni sklep iz prvega odstavka 10. člena ZIZ, revizija ni dovoljena, s tem pa tudi ni dovoljen predlog za dopustitev revizije. Glede na to je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP v zvezi z drugim odstavkom 367. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 51/98 s spremembami in dopolnitvami.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 408/2022, z dne 19.10.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:II.DOR.408.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 100/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-08

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - stečajni postopek - stečajni postopek nad pravno osebo - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker revizija v stečajnem postopku nad pravno osebo ni dovoljena, je sodišče ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je začelo stečajni postopek nad dolžnikom in imenovalo stečajnega upravitelja.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbe dolžnika in družbenikov dolžnika zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlagajo dolžnik in družbenika dolžnika predlog za dopustitev revizije.

5. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v drugem odstavku 121. člena (v zvezi s 5. členom, ki našteva postopke zaradi insolventnosti) določa, da v postopku zaradi insolventnosti ni mogoče vložiti revizije. Ker revizija v stečajnem postopku nad pravno osebo tako ni dovoljena, je sodišče ne more dopustiti (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s prvim in drugim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Vrhovno sodišče je zato sklenilo, kot izhaja iz izreka sklepa.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 121, 121/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 95/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-11-08

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - bančna garancija - unovčenje bančne garancije - neupravičeno unovčenje bančne garancije - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna presoja sodišča druge stopnje o neutemeljenem unovčenju bančne garancije.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna presoja sodišča druge stopnje o neutemeljenem unovčenju bančne garancije.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in naložilo toženi stranki, da mora v roku 15 dni po vročitvi sodbe plačati tožeči stranki znesek v višini 50.727,48 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 1. 2015 dalje do plačila (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da tožeči stranki plača pravdne stroške v višini 8.204,10 EUR v roku 15 dni od prejema sodbe z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točk izreka); o stroških pa odločilo tako, da tožena stranka krije sama svoje stroške pritožbenega postopka, mora pa tožeči stranki plačati pritožbene stroške v višini 839,06 EUR v roku 15 dni od prejema sodbe, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi za čas zamude (II. in III. točka izreka).

3. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o obligacijskih razmerjih (1978) - ZOR  - člen 1087

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 240

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.