TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III R 28/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - izvršilni postopek - stečajni postopek - delegacija pristojnosti z okrajnega na okrožno sodišče - zavrnitev predloga

Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predmet delegacije iz razlogov smotrnosti je glede na takšno določbo torej prenos krajevne, ne pa stvarne pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Okrajno sodišče v Domžalah je Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog drugega dolžnika za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

2. Drugi dolžnik v predlogu za delegacijo pristojnosti iz razloga smotrnosti predlaga, da Vrhovno sodišče za vodenje izvršilnega postopka določi Okrožno sodišče v Ljubljani, pri katerem se vodi stečajni postopek nad prvim dolžnikom, saj nepremičnine, ki se prodajajo v tem postopku z nepremičnino, ki je predmet stečajne mase, predstavljajo funkcionalno celoto.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predmet delegacije iz razlogov smotrnosti je glede na takšno določbo torej prenos krajevne, ne pa stvarne pristojnosti.

4. Za postopek izvršbe je stvarno pristojno okrajno sodišče (5. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju), za stečajni postopek pa okrožno sodišče (51. člen Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju). Pogoji po 67. členu v konkretnem primeru tako niso izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Prim. Betetto N. v Ude L. idr., Pravdni postopek: zakon s komentarjem, 1. knjiga, Uradni list; GV Založba, Ljubljana 2005, str. 289.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 5

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 5/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

predlog za dopustitev revizije - razveljavitev pogodbe o odsvojitvi poslovnega deleža - prenos poslovnega deleža v d.o.o. - odplačna pogodba - predkupna pravica - kršitev predkupne pravice - subjektivni rok - začetek teka subjektivnega roka - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja začetka teka subjektivnega roka za izpodbijanje odplačne pogodbe o prenosu poslovnega deleža v družbi z omejeno odgovornostjo zaradi kršitve predkupne pravice.

Revizija se dopusti glede vprašanja začetka teka subjektivnega roka za izpodbijanje odplačne pogodbe o prenosu poslovnega deleža v družbi z omejeno odgovornostjo zaradi kršitve predkupne pravice.

1. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v delu, v katerem je zavrnilo zahtevka za razveljavitev dveh pogodb o odplačnih odsvojitvah poslovnih deležev prvega oziroma četrtega toženca kot prodajalca z drugim tožencem kot kupcem ter sklenitev pogodb o odplačnih odsvojitvah poslovnih deležev prvega oziroma četrtega toženca kot prodajalca s tožniki in drugim tožencem kot kupci, ki so ju tožniki utemeljevali na podlagi 512. člena Obligacijskega zakonika (II. točka izreka).

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 507, 512

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 481

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 244/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - pravnomočna kazenska oprostilna sodba - obnova postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožnika za obnovo postopka, vložen 7. 7. 2021 in odločilo, da vsaka stranka sama nosi svoje stroške postopka.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil tožnik. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo, potrdilo izpodbijani sklep in odločilo, da tožnik sam krije svoje pritožbene stroške.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem sprašuje, ali je pravilno materialnopravno stališče, da na podlagi kazenske oprostilne sodbe ni mogoča oziroma dovoljena obnova postopka po 11. točki 394. člena ZPP.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je praksa višjih sodišč neenotna; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ne ugotavlja razlogov za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2, 394, 394-11

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 110, 110/1, 110/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 198/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je druga toženka sodnica pristojnega okrajnega sodišča, narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče. Navedeno dejstvo bi v tej zadevi namreč utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku pravdni postopek III 521/2021 zaradi ugotovitve ničnosti kupne pogodbe.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je predlagalo delegacijo pristojnosti. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da je druga toženka sodnica pristojnega sodišča, razporejena na nepravdni oddelek. Kot okrajna sodnica se dnevno srečuje s sodniki vseh oddelkov pristojnega sodišča, se z njimi pozna in z nekaterimi goji prijateljske odnose. Navedena okoliščina pa bi lahko tako pri javnosti kot pri strankah postopka vzbudila dvom v nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakon o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi. Prav taka okoliščina je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi ta, da je druga toženka sodnica pristojnega okrajnega sodišča. Navedeno dejstvo bi v tej zadevi utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, zato narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrožno sodišče.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 578/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - pogodba o dosmrtnem preživljanju - navidezna pogodba o dosmrtnem preživljanju - ugotovitev neveljavnosti pogodbe - nedopustna podlaga pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik je sin oziroma brat toženk, ki sta sklenili pogodbo o dosmrtnem preživljanju, katere predmet je zaščitena kmetija. Tožnik je vložil tožbo, s katero je zahteval neveljavnost/ničnost pogodbe o dosmrtnem preživljanju ter da ta prikriva darilo, podredno pa premoženjski zahtevek na povrnitev vlaganj.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevek na neveljavnost/ničnost pogodbe ter da ta prikriva darilo zavrnilo, ugodilo pa je (z vmesno sodbo, torej po temelju) zahtevku za povrnitev koristi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo, in sicer je odločitev o delni zavrnitvi zahtevka spremenilo tako, da je tožnikovo tožbo v tem delu zavrglo, pritožbo toženk pa je zavrnilo.

4. Proti skepu sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. Navaja, da je mama razpolagala v korist hčerke z zaščiteno kmetijo, na kateri je delal, gospodaril, jo ohranjal ter povečeval njeno vrednost, zato ima zahtevek po 32. členu ZD, do česar se sodišči nista opredelili, a bi se po načelu iura novit curia morali. Toženki sta pogodbo sklenili z namenom, da bi ga izigrali, v takem primeru pa bi moral imeti možnost, da ničnost take pogodbe uveljavlja že v času "pokojnikovega" življenja. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti vprašanji: 1. Ali zahtevek na podlagi 32. člena ZD predstavlja takšen pravni interes oziroma pravno korist v smislu 181. člena ZPP, na podlagi katerega lahko potomec še za časa življenja uveljavlja ničnost oziroma neveljavnost pogodbe o dosmrtnem preživljanju, ki jo zapustnik sklene z neko drugo osebo? 2. Ali sklenitev pogodbe o dosmrtnem preživljanju z namenom, da se enemu od potencialnih dedičev prepreči uveljavljanje zahtevkov po 32. členu ZD, predstavlja nedopustno podlago, zaradi česar lahko tak dedič uveljavlja ničnost pogodbe o dosmrtnem preživljanju?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 554/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - paulijanska tožba (actio pauliana) - izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - trditveno in dokazno breme - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo (v delu, na katerega se nanaša predlog za dopustitev revizije), da pogodba, katere predmet so v izreku navedene nepremičnine, v razmerju do tožeče stranke v višini 500.331,39 EUR nima pravnih učinkov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca delno ugodilo in znižalo višino neučinkovanja pogodbe na 83.620,81 EUR. V preostalem je pritožbo zavrnilo in nespremenjeni del sodbe sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Proti sodbi sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije. Sodišču druge stopnje očita, da je zavzelo napačno stališče, da je tožeča stranka zadostila svojemu trditvenemu in dokaznemu bremenu. Dejstvo, da dolžnik nima zadosti premoženja, je del domnevne baze iz 255. člena OZ in tega ne more nositi toženec, ampak tožeča stranka. Sodišče mu je naložilo pretežko trditveno oziroma dokazno breme. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti vprašanji: 1. Ali je pravilno stališče, da predstavljajo pri paulijanski tožbi s strani tožeče stranke podane trditve, da dolžnik nima (drugega) vrednejšega premoženja, zatrjevanje negativnega dejstva, in sicer takšnega, katerega tožeči stranki ni treba dokazovati, in že zgolj takšne trditve povzročijo prevalitev dokaznega bremena na toženo stranko? 2. Ali je pravilno stališče, da je v okoliščinah konkretnega primera dokazno breme o obstoju posojilnega razmerja tožene stranke z dolžnikom in s tem odplačnosti izpodbijanega dejanja bilo na toženi stranki?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 255

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 466/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izpraznitev stanovanja - pogodba o dosmrtnem preživljanju - brezplačna uporaba nepremičnine - prekarij - dovoljenje za prebivanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se je toženec dolžan v roku 30 dni od pravnomočnosti sodbe izseliti iz tožničinega stanovanja, ga izprazniti oseb in osebnih stvari ter ga prepustiti tožnici v izključno posest.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica trdi, da toženec za bivanje v njenem stanovanju nima pravne podlage, zato zahteva, da toženec stanovanje izprazni in se iz njega izseli. Ugotovljeno je bilo: tožnica je lastnica stanovanja; v stanovanju bivata tožnica in toženec; tožnica in toženec sta mati in sin; toženec v stanovanju biva od septembra 2015 dalje; tožnica je toženca z dopisoma z dne 15. 10. 2019 in z dne 8. 6. 2020 pozvala na izselitev iz stanovanja; tožnica kot preživljanka in toženec kot preživljalec sta dne 20. 8. 2014 v obliki notarskega zapisa opr. št. SV 1112/14 sklenila pogodbo o dosmrtnem preživljanju,

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali pogodba o dosmrtnem preživljanja predstavlja pravno podlago za brezplačno uporabo nepremičnine (last tožnice - preživljanke) s strani toženca - preživljalca, v času veljavnosti pogodbe o dosmrtnem preživljanju?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 612/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost delodajalca - napotitev na delo v tujini - dejanski delodajalec - zavrnitev predloga

1. Tožnik se je poškodoval pri opravljanju dela v tujini, kamor ga je napotil njegov delodajalec. Zahteval je plačilo odškodnine od toženke (zavarovalnice), pri kateri je imel njegov delodajalec sklenjeno zavarovanje.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v višini 42.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, potem ko je ugotovilo, da toženka ni pasivno legitimirana. Toženkin zavarovanec namreč ni bil tožnikov „dejanski delodajalec“ (tožnika je samo napotil, ni mu odrejal dela in izvajal nadzora nad delom, nihče od predstavnikov delodajalca ni bil zadolžen za delovni proces ali nadzor niti ni bil nihče vključen vanj).

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je razlogom prvostopenjskega sodišča in pojasnilo, da je sodna praksa odgovornost za škodo delavcev razširila na druge „delodajalce“ - dejanski delodajalec je bila druga družba, ki je s tem prevzela odgovornost za škodo po Zakonu o varnosti in zdravju pri delu.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje s podvprašanji: Ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede objektivne odgovornosti delodajalca družbe A., d. o. o., in sicer: * ali vsakršno delo, ki je opravljeno v gradbeništvu, pomeni nevarno delo v smislu objektivne odgovornosti oz. ali je gradbeništvo samo po sebi nevarna dejavnost? * ali je torej delo, ki ga je opravljal predlagatelj oz. tožnik, ki je dobil zadolžitev, da odstrani 20-30 cm debelo betonsko ploščo, ki je bila pripeta na nosilne stebre in jo je bil dolžan z udarnim strojem Hilti odstraniti?

* ali je delodajalec družba A., d. o. o., opustila, zlasti v luči vprašanja in glede na dejstvo, da je tožnik opravljal delo s povečano stopnjo nevarnosti, nadzor nad delom tožeče stranke?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 19/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-12

dr. Miodrag Đorđević (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninska odgovornost države - protipravno ravnanje sodnika - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Iz tožbe je razvidno, da tožnice uveljavljajo odškodnino zoper državo (tudi) zaradi domnevno protipravnega ravnanja sodnikov Višjega sodišča v Ljubljani. Tako ni primerno, da bi sodniki istega sodišča presojali o protipravnosti ravnanja svojih kolegov, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost ljubljanskega višjega sodišča. Navedeno je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

1. Tožnice so pri Okrožnemu sodišču v Ljubljani vložile tožbo, v kateri na podlagi26. člena Ustave RS uveljavljajo odškodninsko odgovornost Republike Slovenije zaradi protipravnega začetka in vodenja stečajnega postopka nad prvo tožnico.

2. Višje sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskosti sojenja. Okoliščina, da tožnice zahtevajo povrnitev škode zaradi ravnanja pristojnega sodišča, ki je s sklepoma Cst 456/2015 z dne 5. 8. 2015 in III Cpg 1756/2015 z dne 4. 3. 2016 začelo stečajni postopek nad prvo tožnico, bi lahko v zvezi z odločanjem o zahtevku tožnic pri pristojnem višjem sodišču pri strankah in javnosti vzbudila dvom v nepristranskost sodišča.

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo udeležencev postopka in javnosti o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Iz tožbe je razvidno, da tožnice uveljavljajo odškodnino zoper državo (tudi) zaradi domnevno protipravnega ravnanja sodnikov Višjega sodišča v Ljubljani. Tako ni primerno, da bi sodniki istega sodišča presojali o protipravnosti ravnanja svojih kolegov, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost ljubljanskega višjega sodišča. Navedeno je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zaradi česar je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Višje sodišče v Kopru.

6. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022