VSRS Sklep I R 51/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sorodstvo uslužbenca pristojnega sodišča in stranke v postopku - sodniški pomočnik - svaštvo - majhno sodišče - okoliščine konkretnega primera - ugoditev predlogu

Dolžnik je v svaštvenem razmerju s sodniško pomočnico, ki je zaposlena na oddelku sodišča, ki naj vodi izvršilni postopek. Gre za majhen kolektiv, kjer se zaposleni med seboj zagotovo poznajo, prav tako pa tudi dela ni mogoče organizirati na način, da sodniška pomočnica ne bi prišla v stik z izvršilnimi spisi ter jih obravnavala tudi v času odsotnosti sodelavke. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (COVL) je s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine opr. št. VL 1610/2021 z dne 14. 1. 2021 dovolilo predlagano izvršbo. Odločilo je, da bo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi izvršilni postopek vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v A.

2. Okrajno sodišče v Lenartu podaja predlog za delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je dolžnik D. D. svak sodniške pomočnice B. B., ki dela na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v A. D. D. je namreč brat A. A., ki je mož B. B. Na izvršilni oddelek je poleg B. B. dodeljena še vpisničarka C. C., s katero se medsebojno v celoti nadomeščata, zaradi česar ni mogoče dela organizirati na takšen način, da B. B. ne bi prišla v stik s spisom, v katerem nastopa njen sorodnik, in ga obravnavala tudi v času odsotnosti C. C. Ker gre za majhen kolektiv (15 zaposlenih), tudi ni mogoče zagotoviti pogojev, da bi lahko navedeni spis prevzela druga oseba. Zato predlaga, naj Vrhovno sodišče za odločanje v tej izvršilni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedlo sodišče, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Dolžnik je v svaštvenem razmerju s sodniško pomočnico, ki je zaposlena na oddelku sodišča, ki naj vodi izvršilni postopek. Gre za majhen kolektiv, kjer se zaposleni med seboj zagotovo poznajo, prav tako pa tudi dela ni mogoče organizirati na način, da sodniška pomočnica ne bi prišla v stik z izvršilnimi spisi ter jih obravnavala tudi v času odsotnosti sodelavke. Zato je v skladu s 67. členom ZPP Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 96/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2020