VSRS Sklep I R 20/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - lega nepremičnine - organizacija dela - ugoditev predlogu

Po prepričanju Vrhovnega sodišča so v obravnavani zadevi podani razlogi smotrnosti za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Kranju, saj gre v obravnavani zadevi za spor zaradi zaščite pred vznemirjanjem lastninske pravice na nepremičnini, ki leži na območju tega okrajnega sodišča. Po prvem odstavku 57. člena ZPP je takšna pristojnost namreč podana za spore o stvarnih pravicah na nepremičninah, med te spore pa spadajo poleg sporov o obstoju, prenehanju in spremembi stvarnih pravic, tudi spori zaradi zaščite pred vznemirjanjem (kot je spor v obravnavani zadevi). Ta pristojnost temelji na specifični povezavi sodišča oziroma območja sodišča in predmeta, ki je posredni objekt spora, prav tako za to pristojnost govorijo tudi razlogi smotrnosti in ekonomičnosti postopka. V teh sporih je namreč marsikdaj treba opraviti ogled, ki pa ga lažje in ceneje izvede sodišče, ki je bližje nepremičnini. Tudi v obravnavani zadevi sta tožnika v tožbi med drugim kot dokaz predlagala ogled na kraju samem in zaslišanje dveh prič, ki imata naslov v Kranju.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Radovljici je v teku pravdni postopek P 4/2020 zaradi odstranitve zidu in posega v lastninsko pravico (vrednost spornega predmeta 4.201,15 EUR). Tožnika sta tožbo vložila 18. 8. 2017 na Okrožno sodišče v Kranju (vrednost spora sta opredelila na 21.000,00 EUR)

. Toženec je odgovoril na tožbo 27. 10. 2017 in hkrati ugovarjal stvarni pristojnosti sodišča, saj dvomi v opredeljeno vrednost spora. Okrožno sodišče v Kranju je s sklepom I P 401/2017 z dne 12. 6. 2019 vrednost spora v tem postopku določilo na 4.201,15 EUR, odločilo, da ni pristojno za odločanje v tej zadevi in zadevo po pravnomočnosti sklepa odstopilo v reševanje Okrajnemu sodišču v Radovljici kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču. Zoper navedeno odločitev sta se tožnika pritožila.

Višje sodišče v Ljubljani je s sklepom II Cp 1983/2019 z dne 18. 12. 2019 njuno pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Tožnika sta predlagala, da o zadevi odloča Okrajno sodišče v Kranju. V zahtevi z dne 19. 11. 2020 sta navedla, da sporna nepremičnina leži v Kranju (Stražišče), zato je glede na prvi odstavek 57. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) pristojno Okrajno sodišče v Kranju. Tožba je bila vložena na Okrožno sodišče v Kranju, predmet tožbe pa je odstranitev dograjenega zidu v letu 2016 in ne denarna vrednost 21.000,00 EUR. Okrožno sodišče v Kranju je kršilo prvi odstavek 57. člena ZPP, ko je postopek premestilo v Okrajno sodišče v Radovljici, na področju katerega stanuje toženec. Tožnika sta že v pritožbi uveljavljala, da nepremičnina leži v Kranju in je zato pristojno Okrajno sodišče v Kranju in ne v Radovljici.

4. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke (ali pristojnega sodišča) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po prepričanju Vrhovnega sodišča so v obravnavani zadevi podani razlogi smotrnosti za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Kranju, saj gre v obravnavani zadevi za spor zaradi zaščite pred vznemirjanjem lastninske pravice na nepremičnini, ki leži na območju tega okrajnega sodišča. Po prvem odstavku 57. člena ZPP

je takšna pristojnost namreč podana za spore o stvarnih pravicah na nepremičninah, med te spore pa spadajo poleg sporov o obstoju, prenehanju in spremembi stvarnih pravic, tudi spori zaradi zaščite pred vznemirjanjem (kot je spor v obravnavani zadevi). Ta pristojnost temelji na specifični povezavi sodišča oziroma območja sodišča in predmeta, ki je posredni objekt spora, prav tako za to pristojnost govorijo tudi razlogi smotrnosti in ekonomičnosti postopka. V teh sporih je namreč marsikdaj treba opraviti ogled, ki pa ga lažje in ceneje izvede sodišče, ki je bližje nepremičnini

. Tudi v obravnavani zadevi sta tožnika v tožbi med drugim kot dokaz predlagala ogled na kraju samem in zaslišanje dveh prič, ki imata naslov v Kranju.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kranju.

S tožbo sta zahtevala, da toženec na podstrehi sporne hiše odstrani novo postavljene steno, ki razmejuje mansardno stanovanje, ki je solastnina pravdnih strank in s katero je tožnikoma odvzeto cca 10,50 m2 stanovanjske površine, ter da je toženec dolžan vzpostaviti prejšnje stanje in da se mu v bodoče prepoveduje, da s takšnimi in podobnimi ravnanji posega v lastninsko pravico tožnikov, ki jo imata na svojem delu hiše na sporni parceli, ki obsega celotno vzhodno polovico te hiše in tvori stanovanjsko celoto.

V pritožbi sta ugovarjala določitvi vrednosti spornega predmeta, podredno pa sta prerekala tudi pristojnost Okrajnega sodišča v Radovljici, saj bi moralo glede na to, da nepremičnina leži v Kranju, o zadevi odločati Okrajno sodišče v Kranju.

Po prvem odstavku 57. člena ZPP je za sojenje v sporih o stvarnih pravicah na nepremičninah, v sporih zaradi motenja posesti nepremičnin ter v sporih iz zakupa ali najema nepremičnin izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina.

Glej Zobec, Pravdni postopek, zakon s komentarjem, 1. knjiga, GV Založba, 2005, komentar 57. člena, str. 264-266).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 57, 57/1, 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.