VSRS Sklep II DoR 158/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na stopnicah - temelj odškodninske odgovornosti - nastanek škodnega dogodka - dokazno breme - dokazni standard - zavrnitev predloga

1. Tožnik se je poškodoval pri padcu na stopnicah v stavbi na ... Škodni dogodek naj bi se zgodil, zaradi slabo položene oziroma nepritrjene preproge. Pri hoji ob stopnišču naj bi zadel ob preprogo, ki je bila na vrhu stopnic nepritrjena oziroma razrahljana. Tožniku je spodrsnilo, zaradi česar je zdrsnil po stopnicah in se pri tem poškodoval.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek in odločilo o stroških postopka.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožnik. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali je I. in II. stopenjsko sodišče ravnalo v neskladju z ustaljeno sodno prakso, ko izpovedi prič A. A. in B. B. ni ocenjevalo z enako mero skrbnosti oz. strogosti, kot izjave tožeče stranke in prič C. C., D. D. ter E. E., ki so potrdile trditve tožeče stranke?

– Ali je I. in II. stopenjsko sodišče ravnalo v neskladju z ustaljeno sodno prakso, ko nekonsistentne izpovedi prič A. A. in F. F. ni ocenjevalo z enako mero skrbnosti oz. strogosti, kot izjave prič C. C., D. D. in E. E., ki so potrdile zatrjevanja tožeče stranke?

– Ali je I. in II. stopenjsko sodišče ravnalo v neskladju z ustaljeno sodno prakso, ko pri izpovedi prič A. A., B. B. in G. G. ni ocenjevalo z enako mero skrbnosti oz. strogosti, s tem ko njihovih izjav ni presojalo v luči dejstva, da imajo priče kot lastniki etažne lastnine in gospod A. A. kot neposredni pritrjevalec sporne preproge, oseben in ekonomski interes za tožnikov neuspeh v pravdi?

– Ali je tožeča stranka na podlagi svojih vlog, trditev in predlaganih prič ter izčrpanja vseh ostalih razpoložljivih dokazov z merilom mejnega praga zadostne verjetnosti (51% verjetnost) uspela izkazati, da je padec tožeče stranke v vzročni zvezi z njej nastalo škodo in protipravnim ravnanjem toženih strank?

– Ali je na podlagi zgoraj postavljenega vprašanja podan temelj odškodninske odgovornosti toženih strank?

– Ali je od tožeče stranke, kot oškodovanca, ki je bila sama pri nastanku škodnega dogodka - padca (brez prič) moč pričakovati, da s stopnjo prepričanja dokaže nastanek in vzrok škodnega dogodka?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.