VSRS Sklep I R 104/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - sodniški pomočnik - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - manjše sodišče

Upoštevaje zlasti okoliščino, da gre v konkretni zadevi za zelo majhno sodišče in s tem že po naravi stvari za tesnejše odnose med zaposlenimi (ne le med toženko in razpravljajočo sodnico, ampak tudi z drugimi sodniki, ki bi morda lahko prišli v poštev za sojenje v zadevi), Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlog utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Obravnavana zadeva je bila Okrajnemu sodišču v Slovenski Bistrici odstopljena v odločanje v pravdnem postopku po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine.

2. Pristojno sodišče je predlagalo prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker je tožnica zaposlena na sedaj pristojnem sodišču kot sodniška pomočnica v izvršilni pisarni, razpravljajoča sodnica, ki ji je bil spis dodeljen, pa odloča prav v pravdnih in izvršilnih zadevah, zato naj bi bil lahko ogrožen videz nepristranskosti sojenja.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

5. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem „drugega tehtnega razloga“ lahko subsumira okoliščina, ko je stranka zaposlena na sodišču, pristojnem za odločanje,

pomembne pa so lahko tudi druge okoliščine, predvsem velikost sodišča, povezanost med zaposlenimi, narava spora ipd. Upoštevaje zlasti okoliščino, da gre v konkretni zadevi za zelo majhno sodišče in s tem že po naravi stvari za tesnejše odnose med zaposlenimi (ne le med toženko in razpravljajočo sodnico, ampak tudi z drugimi sodniki, ki bi morda lahko prišli v poštev za sojenje v zadevi), Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlog utemeljen.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

Glej, npr., sklepe I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017, I R 10/2017 z dne 2. 2. 2017, I R 81/2017 z dne 22. 6. 2017, I R 131/2016 z dne 22. 12. 2016, I R 127/2016 z dne 22. 12. 2016 in številne druge.

Prim. z zadevo I R 113/2020 z dne 4. 9. 2020, kjer ob okoliščini, da je šlo za srednje veliko sodišče, za delegacijo ni zadoščalo zgolj dejstvo zaposlitve stranke na sodišču, brez pojasnil o vrsti dela in naravi odnosov med zaposlenimi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.