TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 374/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - nepopolna pritožba - vračanje pritožbe v dopolnitev - zadostno število izvodov vloge - vračanje nepopolnih vlog v dopolnitev - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca z dne 14. 4. 2021 zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje nasprotni udeleženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali se v primeru nezadostnega števila izvodov pritožbe uporablja določba šestega odstavka 108. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), na podlagi katere mora sodišče stranki naložiti, da v določenem roku predloži zadostno število izvodov pritožbe;

2) ali se v primeru nezadostnega števila izvodov pritožbe uporablja določba 366. člena ZPP, ki določa, da se v postopkih s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev in se posledično pritožba, ki ni vložena v zadostnem številu izvodov, zavrže; in

3) ali nezadostno število izvodov pritožbe pomeni nepopolnost pritožbe oziroma ali je sodišče v primeru nezadostnega števila izvodov pritožbe dolžno s sklepom pozvati stranko, da posreduje manjkajoče izvode.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/5, 108/6, 335, 336, 342, 343, 343/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 130/2021-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 129/2021-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-24

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - TRG VREDNOSTNIH PAPIRJEV - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - prodaja vrednostnih papirjev - tržna manipulacija - kršitev prepovedi - postopek sodnega varstva - prepoved navajanja novih dejstev - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se prepoved navajanja novih dejstev iz 479. člena ZTFI-1 nanaša tudi na konkretizacijo in dodatno elaboriranje trditev, postavljenih že v ugovoru.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali se prepoved navajanja novih dejstev iz 479. člena ZTFI-1 nanaša tudi na konkretizacijo in dodatno elaboriranje trditev, postavljenih že v ugovoru?

1. Upravno sodišče je zavrnilo tožbo zoper odločbo Agencije za trg vrednostnih papirjev št. 0605-1/2018-38 z dne 13. 2. 2020 in odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o trgu finančnih instrumentov (2018) - ZTFI-1  - člen 479

Opr. št: VSRS Sklep X DoR 129/2021-3, z dne 24.08.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:X.DOR.129.2021.3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba X Ips 71/2021, enako tudi VSRS Sodba X Ips 72/2021
VSRS Sklep II DoR 225/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-11

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - odstop od pogajanj - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožnici plačati znesek 41.487,00 EUR z obrestmi. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek, da Pogodba o priznanju lastninske pravice SV 199/18 z dne 7. 3. 2018, sklenjena med toženko in tožencem, nima pravnega učinka nasproti tožnici v delu, ki je potreben za izpolnitev zahtevka tožnice zoper toženko v višini 41.487,00 EUR z obrestmi; in da je toženec zato dolžan dopustiti, da tožnica svojo terjatev zoper toženko v znesku 41.487,00 EUR z obrestmi in stroški poplača s prodajo nepremičnine - posameznega dela stavbe ... v stavbi 3741 k. o. ... in parcele št. ID 2631-5440/13 k. o. ... Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da zaradi toženkine objave spornega članka in intervjuja ni prišlo do sklenitve posla, in da je zato je upravičena do povrnitve premoženjske škode iz naslova izgubljenega dobička (ob tem se sklicuje na zadevi VS RS II Ips 147/2013 in II Ips 100/2011 ter zadevo VSK I Cpg 74/2018). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je višje sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, in sicer tretji odstavek 168. člena Obligacijskega zakonika, ko je odločilo, da odstop od dogovarjanj (pogajanj) zaradi protipravnega ravnanja tretje osebe ni pravno upoštevni razlog za uveljavljanje izgubljenega dobička; in (2) ali je izgubljeni dobiček le oblika že nastale (sedanje) škode in plačila izgubljenega dobička ni mogoče uveljavljati, ker prodajna pogodba še ni bila sklenjena.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 168, 168/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 244/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-11

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - izpraznitev in izročitev nepremičnin - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora izprazniti individualni prostor – klet št. 26, ki pripada enosobnemu stanovanju z ID znakom 0001 na naslovu ..., se iz nje izseliti in jo prazno vseh oseb in stvari izročiti tožniku.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije trdi, da ima sporno klet (št. 26) v posesti od nakupa stanovanja dalje leta 1978, torej več kot 40 let, in da je lastninsko pravico na njej pridobila na podlagi priposestvovanja. Navaja še, da je sporna klet postala označena kot del stanovanja ID 0001 šele ob izdelavi novega etažnega načrta iz leta 2009. Zatrjuje tudi kršitve 8. člena in 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 22. in 33. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali etažni elaborat, izdelan za potrebe vzpostavitve etažne lastnine, lahko predstavlja pravno podlago za pridobitev lastninske pravice na nepremičnini (posameznem delu stavbe); in (2) ali je v primeru dobroverne posesti na nepremičnini v času veljavnosti Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (ZTLR), pri čemer v času 20-letne priposestvovalne dobe (od leta 1978 do 1998) nihče ni tako ali drugače posesti oporekal ali preprečeval, lahko pravilna odločitev sodišča, da toženka na predmetni nepremičnini lastninske pravice (s priposestvovanjem) ni pridobila.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 112/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - bivanje v domu za ostarele - ekonomičnost postopka - zaslišanje - ugoditev predlogu

Najlažje in najhitreje se opravi postopek pred tistim sodiščem, kjer je na razpolago večina dokazov.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku nepravdni postopek zaradi postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Okrajno sodišče je Vrhovnemu sodišču skladno z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) odstopilo predlog predlagateljice za prenos pristojnosti.

2. Predlog za prenos pristojnosti je utemeljen.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Bistvo določitve drugega stvarno pristojnega sodišča zaradi lažje izvedbe postopka drugje je ekonomičnost postopka, kar so objektivne okoliščine, povezane z dokaznim postopkom. Z drugimi besedami: najlažje in najhitreje se opravi postopek pred tistim sodiščem, kjer je na razpolago večina dokazov.

4. Predlagateljica navaja, da nasprotna udeleženka dejansko prebiva na naslovu Pegazov dom v Rogaški Slatini. Nasprotna udeleženka se ni sposobna udeležiti naroka in predlaga, da se zaslišanje opravi v tem domu. Hkrati predlaga, da jo na tem naslovu pregleda tudi izvedenec.

5. Po presoji Vrhovnega sodišča so te okoliščine take narave, da bi utegnile vplivati na lažjo izvedbo postopka. Zato je predlogu ugodilo in kot pristojno sodišče za odločanje določilo Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako npr. Vrhovno sodišče v zadevi I R 80/2006 z dne 31. 8. 2006.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 548/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - mediji - objava popravka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je v III. točki izreka (glede v postopku s predlogom za dopustitev revizije še spornega dela) odločilo, da je dolžna druga toženka v oddaji  A. objaviti popravek prispevka, kot je opisan v izreku sodbe sodišča prve stopnje. Odločilo je o stroških postopka (VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo druge toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj: Ali je dopustno v okviru civilne odškodninske pravde ugoditi zahtevku glede objave popravka samo zato, ker je novinar objavil neko neresnično dejstvo, pri tem pa niso bili podani oz. ugotovljeni vsi elementi neposlovne odškodninske odgovornosti? Ali je dopustno v okviru civilne odškodninske pravde o zahtevku, ki se nanaša na objavo popravka, odločiti ob uporabi ali smiselni uporabi materialne podlage po 26. členu Zakona o medijih?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog druge toženke zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 178

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 119/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - sprememba preživnine - znižanje preživnine - preživninske zmožnosti zavezanca - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni zakonski pogoji, je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo le delno, in sicer je preživnino, katere znižanje je tožnik zahteval od 4. 5. 2017 naprej, znižalo le za meseca marec, april in maj 2020, sicer pa je zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavlja dve vprašanji: 1) ali je sodišče druge stopnje kršilo tožnikovo pravico do pravnega sredstva s tem, ko se ni opredelilo do v pritožbi navedenih novih dejstev in novih dokazov, s katerimi je tožnik dokazoval spremenjene okoliščine na njegovi strani (zmanjšano preživninsko zmožnost) in posledično dokazoval, da je sodišče prve stopnje napačno ugotovilo dejansko stanje in uporabilo materialno pravo; in 2) ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ob dejstvu, da je tožnik po določitvi prvotno določene preživnine izgubil zaposlitev in s tem redne mesečne prihodke ter pridobil novo nepremično premoženje, ki ga tožnik ne more ne oddati ne prodati, saj je med drugim namenjeno tudi varstvu mld. otroka, in dejstvu, da si je toženka po določitvi prvotne preživnine kupila avtomobil, ki je stal 18.000 EUR, vsako leto odide na potovanja za cca 2.000 EUR ter da si je za rojstni dan privoščila zabavo v znesku 5.000 do 8.000 EUR, ocenili, da tožnik ni uspel dokazati bistveno spremenjenih okoliščin na svoji strani (zmanjšano preživninsko sposobnost) ter bistveno spremenjenih okoliščin na strani tožene stranke (povečano preživninsko sposobnost). Njuno pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od oziroma neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 95/2021-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-22

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO VARSTVO

institucionalno varstvo - predlog za oprostitev plačila - dokaz z izvedencem - pravica do izjave - poslovna sposobnost

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožnicama v postopku pred sodiščem kršena pravica do izjave.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožnicama v postopku pred sodiščem kršena pravica do izjave.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločbe toženke št. 12302-98/2017/7 z dne 15. 5. 2018 in odločbe Centra za socialno delo Kamnik št. 1233-13/2017-8/1 z dne 11. 8. 2017. Ugotovilo je, da je bil oče tožnic ob podaji zahteve za oprostitev plačila institucionalnega varstva poslovno sposoben, zato imata izpodbijani odločbi zakonito podlago.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnic in pritrdilo odločitvi sodišča prve stopnje. Pojasnilo je, da je izvedenka odgovorila na vsa sporna vprašanja, zato je imelo sodišče zadostno strokovno podlago za odločitev in je dodatne dokazne predloge utemeljeno zavrnilo.

3. Tožnici v predlogu za dopustitev revizije menita, da jima je bila kršena pravica do izjave, ker jima ni bilo omogočeno dokazovanje pomembnega dejstva, ki je bilo spričo različnih psihiatričnih mnenj nezadostno raziskano. Predlagata dopustitev revizije o vprašanjih:

- ali je kršena pravica tožnic do izjave, ker v pravnomočno končanem postopku niso bili izvedeni številni dokazi, ki sta jih tožnici predlagali v dokazovanje dejstva, da oče na dan podpisa vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva z dne 22. 5. 2017, ni bil sposoben razumeti pomena svojega podpisa na njej in njegovih posledic;

- ali je z opustitvijo naložitve dopolnitve izvedenskega mnenja in imenovanja novega izvedenca kršena pravica tožnic do izjave;

- ali je bila kršena pravica tožnic do izjave, ker se nižji sodišči nista opredelili do nespornega dejstva, da očetu tožnic ob podaji vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva dne 22. 5. 2017 nista bila razložena pomen in posledica njegove vloge, temveč šele 13. 7. 2017, torej skoraj dva meseca kasneje.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP izpolnjeni, zato je revizijo dopustilo glede vprašanja, razvidnega iz izreka sklepa.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 243, 339, 339/2-8

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 108/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopustitev revizije - odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga - diskriminacija

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga. Ugotovilo je, da je bil podan odpovedni razlog in da je toženka pravilno uporabila kriterije za določitev presežnih delavcev.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije kot pomembni izpostavlja vprašanji:

- ali v okvir obveznosti delodajalca, kot ga določa drugi odstavek 87. člena ZDR-1, da mora v odpovedi pogodbe o zaposlitvi obrazložiti dejanski razlog za odpoved, spada tudi obveznost, da mora delodajalec v odpovedi jasno navesti, da je pri podaji odpovedi uporabil kriterije za določitev presežnih delavcev;

- ali je pri uporabi kriterija za določitev presežnih delavcev potrebno morebitno diskriminatornost kriterija (pri čemer je diskriminatornost prepovedana na podlagi 6. člena ZDR-1) gledati celostno ali pa je potrebno ugotavljati tudi diskriminatornost posameznih poglavij, iz katerih je kriterij za določitev presežnih delavcev sestavljen.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Ker ne obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog kot neutemeljen zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 6, 87, 87/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 49/2021-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-20

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - tedenski počitek - vojak - misija

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek za plačilo zneska 2.162,30 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 3. 2015 iz naslova odškodnine za neizkoriščene dneve tedenskega počitka v času, ko je bil tožnik kot pripadnik stalne sestave Slovenske vojske napoten na opravljanje nalog v tujino na misijo KFOR 27. Odločitev temelji na presoji, da tožnik ni dokazal, da je dejansko opravljal delo na dneve, ki jih je tožena stranka evidentirala kot proste.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Soglašalo je z dejanskimi ugotovitvami in pravnimi stališči sodišča prve stopnje. Kot nedopustno novoto je zavrnilo pritožbene navedbe, da je bil tožnik kot vodni in četni zaupnik ves čas misije na razpolago delodajalcu in da je sam pripravljal mesečne evidence dnevne delovne obremenjenosti.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

‒ ali sta sodišči bistveno kršili določila pravdnega postopka glede oblikovanja dokazne ocene,

‒ ali je sodišče prve stopnje bistveno kršilo določila pravdnega postopka, ker ni raziskalo „dosegljivost“ tožeče stranke,

‒ ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna presoja, da tožniku ni bila zagotovljena pravica do tedenskega počitka.

5. V skladu s prvim odstavkom 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog zavrnilo kot neutemeljen.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.