TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 301/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - navidezna pogodba (simulirana pogodba) - prikrita pogodba - ničnost - trditveno in dokazno breme - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Tožnica je trdila, da je prodajna pogodba, ki sta jo sklenila A. A. (tožničina teta in zapustnica) kot prodajalka in toženec kot kupec, nična, saj pogodbeni stranki nista imeli namena skleniti prodajne pogodbe, temveč pogodbo o preužitku. Prodajna pogodba je navidezna in zato nična. Nična pa je tudi pogodba o preužitku, saj ni sklenjena v obliki notarskega zapisa. Razlog oziroma nagib za zapis prodajne pogodbe je bilo izogibanje plačilu davčnih obveznosti.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je prodajna pogodba z dne 11. 5. 2007, sklenjena med A. A. (tožničino pravno prednico) kot prodajalko in tožencem kot kupcem, navidezna in med pogodbenima strankama nima učinka, ter da je nična tudi prikrita pogodba o preužitku. Zavrnilo je tudi tožbena zahtevka izbrisne tožbe in za plačilo uporabnine.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je pritožbeno sodišče prekršilo pravilo o dokaznem bremenu iz 7. člena, 212. člena in 215. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter v nasprotju z ustavno pravico iz 22. člena Ustave odstopilo od ustaljene sodne prakse, ko je presodilo, da tožnica ni zadostila svojemu materialnemu dokaznemu bremenu ter se le-to ni prevalilo na toženca, čeprav je s tem tožnici naložilo dokazovanje negativnega dejstva;

2) ali pri presoji pravne narave sklenjene pogodbe prevlada volja strank po sklenitvi določene vrste pogodbe ali dejanske značilnosti sklenjene pogodbe, ki nakazujejo na sklenitev druge vrste pogodbe; in

3) ali se v primeru, ko kupnina ne ustreza tržni vrednosti prodane stvari, šteje, da je bila v presežku sklenjena druga vrsta pogodbe in ne prodajna pogodba.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 50

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 212, 215, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 100/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-24

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Vladimir Horvat

ODŠKODNINSKO PRAVO - RAZLASTITEV - CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - razlastitev nepremičnine - odškodnina zaradi razlastitve - zamudne obresti - zastaranje terjatve iz naslova obresti

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje v II. točki izreka o zastaranju terjatve za plačilo zakonskih zamudnih obresti pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje v II. točki izreka o zastaranju terjatve za plačilo zakonskih zamudnih obresti pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti od prisojene odškodnine za razlaščeno nepremičnino za čas od odvzema posesti, to je od dejanske razlastitve, do pravnomočnosti odločbe o pravni razlastitvi.

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije (to je za znesek 115.152,71 EUR s pripadki) pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 277/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - krivdna odgovornost - nesreča pri delu - razkladanje tovora - varnost pri delu - standard obrazloženosti odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Tožnik se je 23. 7. 2015 kot delavec družbe A., d. d., poškodoval pri razkladanju materiala, ko ga je pri odpiranju kesona tovornega vozila v obraz zadela ročka za odpiranje kesona. Uveljavljal je objektivno in krivdno odškodninsko odgovornost zavarovanca toženke ter od toženke zahteval plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo v višini 2.400,00 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 10. 2015 dalje.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in toženki naložilo, da mora tožniku plačati 1.300,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 10. 2015 dalje. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o stroških pravdnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Toženki je naložilo, da mora tožnici povrniti njene stroške pritožbenega postopka.

4. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga toženka predlog za dopustitev revizije. V njem predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

◦ Ali obrazložitev sodbe sodišča druge stopnje ustreza zahtevanemu standardu obrazloženosti sodb?

◦ Ali je tožnik pravočasno in s tem upravičeno zadostil trditvenemu bremenu glede obstoja vzročne zveze med zatrjevano opustitvijo zavarovanca tožene stranke in nastalo škodo (podredno – ali je bil z navedbami o vzročni zvezi prekludiran)?

◦ Ali je pravnomočna odločitev o obstoju krivdne odškodninske odgovornosti zavarovanca toženke materialnopravno pravilna?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 286, 286/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 73/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nekdanji uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je bila predlagateljica dalj časa zaposlena na Okrajnem sodišču v Grosupljem, ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trebnjem.

1. Tožnica zahteva od toženke, da ji plača znesek 315,00 EUR s pripadki. Postopek poteka pred Okrajnim sodiščem v Grosupljem.

2. Toženka je v odgovoru na dopolnitev tožbe predlagala, da se zadeva odstopi na Okrajno sodišče v Trebnjem. Navedla, je, da je bila na Okrajnem sodišču v Grosupljem zaposlena 30 let. Takrat je bila v vsakodnevnih stikih s sodnico, ki vodi predmetni postopek.

3. Sodeča sodnica je v izjavi glede predlagane delegacije pristojnosti sodišča ocenila, da je predlog utemeljen. Navedla je, da je od oktobra 2015 predsednica na Okrajnem sodišču v Grosupljem, kjer je bila toženki neposredno nadrejena do 31. 12. 2018. S 1. 9. 2019 je bila toženka premeščena na Okrajno sodišče na Vrhniki.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

Okoliščina, da je bila predlagateljica dalj časa zaposlena na Okrajnem sodišču v Grosupljem, ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sojenja je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Trebnjem. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019; I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015; I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 45/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - najemna pogodba - najemna pogodba za poslovne prostore - sklenitev najemne pogodbe - najemnik - samostojni podjetnik - najemnik in najemodajalec v eni osebi - kršitev pogodbe - premoženjska škoda - odškodnina zaradi kršitve pogodbenih obveznosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke, da ji je tožena stranka dolžna plačati 22.814,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od vložitve tožbe do plačila. Tožeči stranki je naložilo, da je dolžna povrniti toženi stranki stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je o stroških postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj: Ali je sklenitev najemne pogodbe, ki jo sklene fizična oseba kot najemodajalec in taista fizična oseba samostojni podjetnik kot najemnik, dopustna in pravno veljavna? Ali je Višje sodišče v Ljubljani v sodbi II Cp 1646/2020 z dne 12. 11. 2020 kršilo 324. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v povezavi z določbo 370. člena ZPP in z 22. členom Ustave Republike Slovenije s tem, ko se ni opredelilo do stališča Vrhovnega sodišča RS, izraženega v zadevi III Ips 51/2001, konkretno do zapisa, da ni izključeno, da ne bi bil lastnik stvari njen najemnik. Ali iz dejstva, da je najemna pogodba z dne 5. 4. 2013, vsebovala določilo, da znaša najemnina za najem poslovnih prostorov 0,00 EUR, izhaja, da ni bila sklenjena veljavna pogodba? Ali sta Okrožno in Višje sodišče v Ljubljani zmotno uporabili 12. člen Zakona o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih, ko sta šteli, da najemna pogodba z dne 5. 4. 2013 ni bila veljavno sklenjena zaradi tega, ker navedena pogodba vsebuje določilo, da znaša najemnina za najem poslovnih prostorov 0,00 EUR? Ali sta Okrožno in Višje sodišče v Ljubljani zmotno uporabili materialno pravo, ker pogodbe, ki je bila sklenjena med tožečo stranko in A. A., nista šteli za veljavno sklenjeno posodbeno pogodbo, s čimer sta kršili določilo 15. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), v povezavi s 579. členom OZ?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožeče stranke zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 3, 125, 125/1, 131

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 3, 3/6, 7

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 331/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - izvršilni postopek - sporazum o zavarovanju denarne terjatve - hipoteka - posojilna pogodba - neposredna izvršljivost notarskega zapisa - zavrnitev predloga

Predlogu glede vprašanja neposredne izvršljivosti posojilne pogodbe v notarskem zapisu zoper dolžnika, ki ni bil stranka pogodbe, a je pridobil solastni delež po vpisu hipoteke, se ne ugodi.

1. Predmet preizkusa v dopustitvenem postopku je odločitev o dovolitvi izvršbe na nepremičnini ID 001 k. o. ... do 1/6 na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa. Pogodbene stranke so terjatev iz posojilne pogodbe zavarovale z vknjižbo hipoteke na 1/3 solastnega deleža poroka in zastavitelja A., d. o. o., na parc. št. 107/4 k. o. ... Dolžnik, ki sicer ni bil stranka pogodbe v notarskem zapisu, je po vpisu hipoteke in neposredne izvršljivosti terjatve pridobil 1/6 solastnega deleža nepremičnine.

2. Sodišče prve stopnje je dolžnikov ugovor zavrnilo in odločilo o stroških izvršilnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

4. Zoper odločitev sodišča druge stopnje dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja:

- Ali je bilo v zvezi z neposredno izvršljivostjo posojilne pogodbe in sporazuma o zavarovanju denarne terjatve z ustanovitvijo hipoteke po 142. členu Stvarnopravnega, št. 360/2010, z učinkom zoper dolžnika materialno pravo pravilno uporabljeno?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zaradi česar je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1. 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 245/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - razveljavitev klavzule izvršljivosti in pravnomočnosti - sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Odločba sodišča druge stopnje, izdana v postopku odločanja po 42. členu ZIZ, ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal v smislu prvega odstavka 384. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo potrdilo o pravnomočnosti in izvršljivosti z dne 13. 3. 2020 sodbe Okrajnega sodišča v Trbovljah, opr. št. P 86/2019 z dne 22. 1. 2020, v delu, ki se nanaša na prvega toženca.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrglo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Postopek, v katerem sodišče odloča o razveljavitvi (neutemeljenega) potrdila o izvršljivosti (drugi odstavek 42. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ), je po svoji naravi postopek, ki se začne po tem, ko je sodna odločba o glavni stvari postala pravnomočna. Odločba sodišča druge stopnje, izdana v postopku odločanja po 42. členu ZIZ, torej ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal v smislu prvega odstavka 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

Ta določa, da lahko stranke vložijo revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerimi je bil postopek pravnomočno končan. Izpodbijani sklep, kot že pojasnjeno, to ni.

6. Podlage za dovoljenost revizije v obravnavanem primeru torej ni. Ta zato ne more biti niti dopuščena (drugi odstavek 367. člena ZPP). Zato je Vrhovno sodišče nedovoljen predlog zavrglo (377. člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj na primer Sklepe Vrhovnega sodišča RS II DoR 456/2019 in II DoR 446/2019 z dne 3. 10. 2019, II DoR 150/2014 z dne 29. 5. 2014 in II DoR 220/2012 z dne 20. 9. 2012.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 42, 42/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 384, 384/1, 367, 367/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 111/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - odškodninski spor - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ker je tožena stranka sodnica na sodišču, ki bi moralo odločati v zadevi, je Vrhovno sodišče pristojnost preneslo drugam.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani je tožnik vložil tožbo zoper državo ter zoper sodnico tega sodišča.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani, ki bi moralo odločiti o tožbenem zahtevku, je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog utemeljuje z dejstvom, da je druga toženka okrožna sodnica na Okrožnem sodišču v Ljubljani, ki bi moralo voditi postopek.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Najpogostejši „drug tehtni razlog“, ki terja prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, so okoliščine, ki bi lahko pri povprečnem opazovalcu omajale videz nepristranskosti sodišča. Dejstvo, da je tožena stranka sodnica sodišča, ki bi moralo soditi, je tak razlog.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče in sicer Okrožno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 80/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nekonkretizirana navedba - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča v drugih postopkih - zavrnitev predloga

Predlagateljeve navedbe v zvezi s pristranskim sodstvom pa so povsem posplošene in nekonkretizirane, nanašajo se na pretekle pravdne in druge sodne postopke, v katerih je sodeloval predlagatelj, izrecno pa je omenjeno le Okrožno sodišče v Kranju, ki sploh ni pristojno za odločanje v konkretni zapuščinski zadevi. Zato ne pomenijo podlage za prenos pristojnosti zaradi "drugih tehtnih razlogov".

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kranju od l. 2005 teče zapuščinski postopek pod opr. št. D 452/2005 po pokojni A. A.

2. B. B., eden od zakonitih dedičev po pokojni, je v vlogi z dne 24. 9. 2019 (sicer pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje o nadaljevanju zapuščinskega postopka) med drugim navedel tudi, da se je postopek v zadevi I P 445/2005 (tj. pravda, ki jo je dedič sprožil po napotilu zapuščinskega sodišča zaradi spora o obsegu zapuščine) izvajal nepošteno in nezakonito in je sodba nepravična; navaja, da naj bi ga zastopali podkupljeni odvetniki in ravnali njemu v škodo, opisuje poskuse odvzema poslovne sposobnosti, neustrezno predpisovanje zdravil s strani osebne zdravnice, meni, da so ga poskušali zastrupiti, sodstvo naj bi mu uničilo družino in izbrisalo podjetje in prirejalo procese. Zahteva, da se zadevo prenese v reševanje nepristranskemu sodišču, kar Okrožno sodišče v Kranju ni.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja. Predlagateljeve navedbe v zvezi s pristranskim sodstvom pa so povsem posplošene in nekonkretizirane, nanašajo se na pretekle pravdne in druge sodne postopke, v katerih je sodeloval predlagatelj, izrecno pa je omenjeno le Okrožno sodišče v Kranju, ki sploh ni pristojno za odločanje v konkretni zapuščinski zadevi. V njej namreč odloča Okrajno sodišče v Kranju.

6. Ker predlog ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 15/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 16/2019