VSRS Sklep II DoR 231/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje izvenzakonskih partnerjev - upravljanje skupnega premoženja - najem kredita - soglasje zakonca - odgovornost za obveznosti v zvezi s skupnim premoženjem - odgovornost za dolg drugega zakonca - zastaranje - standard obrazloženosti odločbe sodišča prve stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Pravdni stranki sta nekdanja zunajzakonska partnerja. Tožnica je tekom trajanja zunajzakonske zveze najela kredit v višini 56.800,00 švicarskih frankov. Na podlagi tretjega odstavka 56. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih zahteva, da ji toženec povrne polovico plačanega zneska.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan tožnici v roku 15 dni plačati znesek v skupni višini 12.046,61 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega zneska dalje do plačila, kot je to podrobneje razvidno v I. točki izreka. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

– Ali je sodišče druge stopnje v danem primeru pravilno presodilo objektivne meje, to je predmet in obseg pravnomočnosti sodbe Okrožnega sodišča v Mariboru, opr. št. III P 668/2015 z dne 26. 11. 2015 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Mariboru opr. št. I Cp 486/2016 z dne 14. 7. 2016 glede vprašanja, ali sporni kredit predstavlja skupno premoženje pravdnih strank?

– Ali sklenitev kreditne pogodbe glede na dejansko stanje, podano v predmetni pravdni zadevi, presega posle rednega upravljanja, za katero bi bilo potrebno soglasje drugega zakonca in ali posledično kredit spada v skupno premoženje pravdnih strank?

– Ali sta nižji sodišči v zvezi z ugotavljanjem obstoja skupnega kredita pravilno uporabili materialno pravo glede obstoja skupnega premoženja?

– Ali sodbi sodišča prve stopnje in druge stopnje ustrezata zahtevam po obrazloženi sodni odločbi?

– Ali sta nižji sodišči glede na podano dejansko stanje pravilno presodili, da je tožena stranka poleg glavnice kredita dolžna povrniti tudi pogodbene obresti in razliko zaradi revalorizacije kredita glede na razmerje švicarskega franka in evra?

– Ali sta nižji sodišči v predmetni zadevi zmotno uporabili pravila glede materialnega dokaznega bremena in procesnega dokaznega bremena?

– Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili pravila, na kateri pravdni stranki je trditveno in dokazno breme glede vprašanja, ali sporni kredit spada v skupno premoženje pravdnih strank?

– Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili materialna pravila o zastaranju, s tem ko sta šteli, da v predmetni zadevi za terjatev tožeče stranke proti toženi stranki velja splošni 5 letni zastaralni rok?

– Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili materialna pravila o zastaranju, s tem ko sta šteli, da je zastaranje terjatve tožeče stranke pričelo teči z dnem pravnomočnosti sodbe, s katero so bili ugotovljeni deleži pravdnih strank na aktivnem skupnem premoženju, ne pa na pasivnem?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.