VSRS Sklep I R 34/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninski spor - protipravno ravnanje sodnika - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Ker je sodnica - druga toženka - sodelavka sodnikov na Okrožnem sodišču v Ljubljani, so izkazani pogoji za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog tožeče stranke za delegacijo pristojnosti Okrožnega sodišča v Ljubljani. Tega je tožeča stranka vložila skupaj s tožbo, v katerem drugi toženki, ki je zaposlena kot okrožna sodnica na Okrožnem sodišču v Ljubljani, očita, da je pristransko vodila postopek v zadevi III P 38/2020, v katerem naj bi naklepno protipravno odločala v škodo tožnika. Prva toženka je kot delodajalka odgovorna za škodo, ki je tožniku nastala s protipravnim sodničinim ravnanjem.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo prenos pristojnosti, je po ustaljeni sodni praksi šteti tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Predlagatelj zatrjuje, da je druga toženka sodnica na Okrožnem sodišču v Ljubljani in da mu je, ko je sodila v drugi pravdni zadevi, s protipravnim vodenjem postopka, povzročila škodo. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi opisane okoliščine, lahko povzročile dvom v nepristranskost sodnikov sodišča, na katerem sodi navedena sodnica, če bi ti sodili v tej zadevi (objektivni videz nepristranskosti).

Sodna praksa je že zavzela stališče, da je lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča, če bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega v drugi zadevi.

Ker je sodnica sodelavka sodnikov na Okrožnem sodišču v Ljubljani, so ob povedanem izkazani pogoji za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in določilo kot drugo stvarno pristojno sodišče – Okrožno sodišče v Novem mestu.

Primerjaj na primer Sklep VS RS I R 137/2018 z dne 20. 9. 2018 in stališče v sklepu, da... pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven....“.V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

Primerjaj na primer Sklep VS RS I R 137/2018 z dne 20. 9. 2018; podobno tudi še Sklep VSRS I R 174/2018 z dne 6. 12. 2018 in I R 133/2018 z dne 25.10.2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.