VSRS Sklep II DoR 185/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

dopuščena revizija - osebni stečaj - izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - pogodba o preužitku - učinki pogodbe - predmet pogodbe - skupno premoženje zakoncev - pravica do izjave v postopku - pravnomočnost - subjektivne meje pravnomočnosti

Revizija se dopusti glede vprašanja ali sodba o razveljavitvi učinkov pogodbe o preužitku, ki je sklenjena z enim od zakoncev, učinkuje tudi na drugega zakonca, čeprav je predmet pogodbe o preužitku postal skupno premoženje zakoncev po določbah ZZZDR preden je bila pogodba razveljavljena, s sodbo pa je zajet samo zakonec, ki je sklenil pogodbo o preužitku, drugi zakonec pa ni bil stranka sodnega postopka.

Predlogu za dopustitev revizije se delno ugodi in se dopusti revizija glede vprašanja:

- Ali sodba o razveljavitvi učinkov pogodbe o preužitku, ki je sklenjena z enim od zakoncev, učinkuje tudi na drugega zakonca, čeprav je predmet pogodbe o preužitku postal skupno premoženje zakoncev po določbah ZZZDR preden je bila pogodba razveljavljena, s sodbo pa je zajet samo zakonec, ki je sklenil pogodbo o preužitku, drugi zakonec pa ni bil stranka sodnega postopka?

1. Tožnica zahteva ugotovitev deleža na skupnem premoženju. Drugi toženec je zakonec tožnice in sin prve toženke, s katero je 10. 12. 2012 sklenil pogodbo o preužitku ter na tej podlagi postal lastnik v tožbenem zahtevku naštetih nepremičnin. V stečajnem postopku nad prvo toženko je stečajna upraviteljica v imenu in za račun stečajne dolžnice ta pravni posel izpodbijala ter v pravdi XI Pg 2005/2017 v povezavi s sodbo I Cpg 837/2018 uspela razveljaviti učinek pogodbe o preužitku in doseči vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja v korist stečajne dolžnice - prve toženke. Pri odločanju o dopuščeni reviziji zoper sodbo I Cpg 837/2018 je Vrhovno sodišče prekinilo postopek in vložilo zahtevo za presojo ustavnosti.

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da so v 1. točki izreka sodbe naštete nepremičnine skupno premoženje tožnice in drugega toženca, na katerem sta deleža enaka, zato sta oba vsak do ene polovice njihova lastnika. Odločilo je o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- Ali se lahko sodišče pri odločanju o pritožbi sklicuje na nesklepčnost tožbe (ker iz zatrjevanih dejstev ne izhaja materialnopravna utemeljenost tožbenega zahtevka), ne da bi konkretna zatrjevana dejstva iz tožbe tudi povzelo in se do njih opredelilo, ter ali lahko konkretna zatrjevana dejstva iz tožbe spregleda, čeprav se ta nanašajo ravno na razloge nesklepčnosti, pri čemer se do tega pred tem tudi sodišče prve stopnje ni opredelilo in se ni sklicevalo na nesklepčnost tožbe?

- Ali sodba o razveljavitvi učinkov pogodbe o preužitku, ki je sklenjena z enim od zakoncev, učinkuje tudi na drugega zakonca, čeprav je predmet pogodbe o preužitku postal skupno premoženje zakoncev po določbah ZZZDR preden je bila pogodba razveljavljena, s sodbo pa je zajet samo zakonec, ki je sklenil pogodbo o preužitku, drugi zakonec pa ni bil stranka sodnega postopka?

- Ali je sodba o razveljavitvi učinkov pogodbe o preužitku, ki je sklenjena z enim od zakoncev, učinkovita, čeprav je predmet pogodbe o preužitku postal skupno premoženje zakoncev po določbah ZZZDR preden je bila pogodba razveljavljena, s sodbo pa je zajet samo zakonec, ki je sklenil pogodbo o preužitku, drugi zakonec pa ni bil stranka sodnega postopka?

- Ali lahko eden od zakoncev (tožeča stranka), ki zatrjuje svojo lastninsko pravico na nepremičninah na podlagi originarne pridobitve po določbah o skupnem premoženju zakoncev po ZZZDR, svojo zatrjevano lastninsko pravico uveljavlja zoper tretjo osebo kot sedanjega zemljiškoknjižnega lastnika nepremičnin (prvotoženo stranko), čeprav je zemljiškoknjižni lastnik zoper drugega od zakoncev (drugotoženo stranko), ki je bil edini od zakoncev vpisan kot zemljiškoknjižni lastnik, izposloval sodno odločbo, po kateri lastninska pravica preide nanj (na prvotoženo stranko)?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 319, 319/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.