VSRS Sklep II DoR 136/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - ugotovitev lastninske pravice - prodaja nepremičnine na javni dražbi v izvršilnem postopku - pridobitev lastninske pravice na javni dražbi - originarna pridobitev - javna dražba nepremičnin - zloraba izvršbe - dogovorjeno ravnanje dražiteljev - neizvedba predlaganega dokaza - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - kršitev pravice do izjave - materialno procesno vodstvo - informativni dokaz

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko ni bil izveden dokaz z zaslišanjem prič glede trditev tožeče stranke, da je šlo za zlorabo pridobitve lastninske pravice z nakupom nepremičnine na javni dražbi v izvršilnem postopku zaradi dogovora med dražitelji.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko ni bil izveden dokaz z zaslišanjem prič glede trditev tožeče stranke, da je šlo za zlorabo pridobitve lastninske pravice z nakupom nepremičnine na javni dražbi v izvršilnem postopku zaradi dogovora med dražitelji.

1. V izvršilnem postopku je bila na javni dražbi dne 11. 12. 2015 toženki prodana sporna nepremičnina z ID znakom ... katere zemljiškoknjižna lastnika sta bila tožničina starša. Tožnica v tožbi zatrjuje, da ravnanja toženke in drugih dražiteljev na naroku za javno dražbo predstavljajo znake kaznivega dejanja zlorabe izvršbe po drugem odstavku 216. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1). Na tem naroku dne 5. 5. 2015 ob 12.28 uri je toženka ponudila za sporno nepremičnino izklicno ceno. Takoj za tem je bil na prošnjo dražitelja A. A. odobren 5 minutni odmor in se je javna dražba nadaljevala ob 11.34 uri. Po odmoru noben od dražiteljev ni ponudil višje cene, kar kaže na dogovorjeno ravnanje dražiteljev oziroma vsaj nekaterih izmed njih.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se ugotovi, da je tožnica do ¼ lastnica nepremičnine z ID znakom ... ter da ji je toženka dolžna izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo za vpis njene solastnine do ¼ v zemljiško knjigo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

◦ ali mora imeti prokurist za zastopanje v sodnem postopku, kjer lahko pride do odtujitve ali obremenitve nepremičnine v lasti družbe, posebno pooblastilo za zastopanje; ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko je prokurist tožene stranke podal odgovor na tožbo brez posebnega pooblastila in sodišče ni izdalo zamudne sodbe;

◦ ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko ni bil izveden dokaz z zaslišanjem prič glede trditev tožeče stranke, da je šlo za zlorabo pridobitve lastninske pravice z nakupom nepremičnine na javni dražbi v izvršilnem postopku zaradi dogovora med dražitelji; in

◦ ali gre pri pridobitvi lastninske pravice z nakupom nepremičnine v izvršilnem postopku za originarno ali izvedeno pridobitev lastninske pravice.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede v izreku navedenega pravnega vprašanja izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 189, 189/2, 193

Kazenski zakonik (2008) - KZ-1  - člen 216, 216/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.