VSRS Sklep II DoR 226/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Ana Božič Penko (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - določitev pripadajočega zemljišča k stavbi - streha garaže - pretekla raba - javna površina - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilen zaključek, da obravnavane nepremičnine (539/12, k. o. ..., ter asfaltirana površina AB plošče nad nizom garaž na parc. št. 539/57, 539/58, 539/59, 539/60, 539/61, 539/62, 539/63 in 539/64, vse k. o. ...) ne predstavljajo pripadajočega zemljišča k stavbam predlagateljev?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je materialnopravno pravilen zaključek, da obravnavane nepremičnine (539/12, k. o. ..., ter asfaltirana površina AB plošče nad nizom garaž na parc. št. 539/57, 539/58, 539/59, 539/60, 539/61, 539/62, 539/63 in 539/64, vse k. o. ...) ne predstavljajo pripadajočega zemljišča k stavbam predlagateljev?

1. Predlagatelji so lastniki stavb v soseski ..., v k. o. ..., z naslovom ... ulica 2a, 2b, 2c in 2d. Predlagali so, da se ugotovi, da so nepremičnine 539/12, 539/11, 539/9 in parkirišče z zelenico na strehi garaž na parcelah 539/64, 539/63, 539/62, 539/61, 539/60, 539/59, 539/58, 539/57, vse v k. o. ..., ki so last nasprotnih udeležencev, skupno pripadajoče zemljišče k njihovim stavbam.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da nepremičnine nasprotnih udeležencev ne pomenijo pripadajočega zemljišča stavb predlagateljev in je njihov predlog zavrnilo. Odločilo je tudi, da se po pravnomočnosti sklepa odredi izbris zaznambe tega postopka. Svojo odločitev je oprlo na pogodbo o nakupu garaž Dn 129/2002, ki jo je pridobilo po uradni dolžnosti in odločilo, da so strehe garaž namenjene javni rabi. Kot pomemben razlog za svojo odločitev pa je navedlo, da imajo vrstne hiše že vsaka svoj prostor za parkiranje in sprostitev.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljev zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Ugotovilo je, da garaže niso v etažni lastnini in niso samostojni objekti stvarnih pravic, enako velja za dele teh garaž. Odločilo je, da strehe garaž niso v samostojnem pravnem prometu, zato ne morejo predstavljati skupnega pripadajočega zemljišča k stavbam predlagateljev. Prav tako je odločilo, da ni zakonskih pogojev za obstoj stavbne pravice.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje so predlagatelji vložili predlog za dopustitev revizije in predlagali dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali je, upoštevaje vse okoliščine konkretne zadeve, lahko površina na strehi garaž, ki je urejena kot parkirišče, oziroma konkretno asfaltirana površina ABB plošče (

) nad nizom garaž na parc. št. 539/57, 539/58, 539/59, 539/60, 539/61, 539/62, 539/63 in 539/64, vse k. o. ..., pripadajoče zemljišče k stavbam predlagateljev?; 2) Ali so v okoliščinah konkretne zadeve ob upoštevanju določbe drugega odstavka 271. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ) in 45. člena Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na predlog pridobitelja posameznega dela stavbe in o določanju pripadajočega zemljišča k stavbi (v nadaljevanju ZVEtL-1) izpolnjeni zakonski pogoji za ustanovitev oziroma ugotovitev obstoj zakonite stavbne pravice predlagateljev oziroma ali bi bilo v okoliščinah konkretnega primera mogoče odločiti tako, da se asfaltirana površina ABB plošče nad nizom garaž na parc. št. 539/57, 539/58, 539/59, 539/60, 539/61, 539/62, 539/63 in 539/64, vse k. o. ..., določi kot posebni skupni del (kot posebni skupni deli), na katerih se vknjiži lastninska pravica v korist vsakokratnih imetnikov posameznih delov stavb predlagateljev?; 3) Ali obrazložitev sklepa Višjega sodišča v Kopru I Cp 503/2021 z dne 16. 3. 2022 ustreza pravnemu standardu obrazložene sodne odločbe iz 22. in 25. člena Ustave oziroma ali je sodišče s tem, ko ni navedlo (obrazloženih) razlogov o odločilnih dejstvih oziroma ker ni navedlo obrazložitve, na podlagi katere bi bilo mogoče odločitev preizkusiti, zagrešilo absolutno bistveno kršitev pravil postopka iz 14. točke 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) in 3. členom ZVEtL-1?; 4) Ali je materialnopravno pravilen zaključek, da obravnavane nepremičnine (parc. št. 539/9, 539/11, 539/12, vse k. o. ..., ter asfaltirana površina ABB plošče nad nizom garaž na parc. št. 539/57, 539/58, 539/59, 539/60, 539/61, 539/62, 539/63 in 539/64, vse k. o. ...) ne predstavljajo pripadajočega zemljišča oziroma da gre za javne površine in ali je dokazna ocena sodišča o namembnosti predmetnih zemljišč skladna z 8. členom ZPP v zvezi z 37. členom ZNP-1 oziroma ali je dokazni zaključek sprejet ob upoštevanju zakonskih kriterijev (zlasti iz 43. člena ZVEtL-1) in ustaljenih izhodišč sodne prakse? in 5) Ali je sodišče kršilo pravila postopka in poseglo v pravice predlagateljev do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave s tem, ko predlagateljem ni dalo učinkovite možnosti, da se opredelijo do listin, ki jih je sodišče vročilo na naroku dne 2. 7. 2022 (pogodba med A. in B. B. z Opisom tehnične izvedbe garaže) ter tam podanim mnenjem sodne izvedenke, ki ga je podala po tem, ko se je seznanila z omenjeno listino?

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 43

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.