VSRS Sklep I R 136/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-10-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - vsebinsko povezane zadeve - ugoditev predlogu

V obravnavanem primeru gre za enega izmed več sporov, ki izhajajo iz relativno istih oziroma povezanih dejanskih okoliščin. Glede na prepletenost medsebojnih razmerij ni mogoče izključiti interesa udeleženca, v zvezi s katerim je bilo v drugem izmed teh sporov predlogu za delegacijo že ugodeno, za izid tudi tega postopka oziroma preprečiti, da se ne bi v javnosti vzbudil sum glede nepristranskosti sojenja pred pristojnim sodiščem.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

1. Tožnik je vložil tožbo zaradi vznemirjanja lastninske pravice na Okrajno sodišče v Ajdovščini, ki je krajevno in stvarno pristojno za odločanje v tej zadevi. Toženka je skupaj s predlogom za zavrženje tožbe in združitev postopkov predlagala prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Sežani.

2. Navaja, da so bile zoper njo vložene štiri tožbe, ki izhajajo iz enakega dejanskega stanja (prehod čez toženkino zemljišče). Tožniki naj bi zoper njo vložili tožbo zaradi motenja posesti (P 30/2021) in tožbo zaradi vznemirjanja služnosti (P 31/2021). V obravnavani zadevi je tožnik (ki v omenjenih zadevah nastopa kot šesti tožnik) vložil tožbo zaradi vznemirjanja lastninske pravice. Tudi v tej pravdi naj bi tožnik smiselno zahteval prost prehod oziroma zatrjuje, da toženka deloma posega v njegovo zemljišče; šlo naj bi za isto lokacijo in isto toženko. Poleg tega naj bi A. A. zoper toženko vložil samostojno tožbo zaradi motenja posesti, ki naj bi temeljila na identičnem dejanskem stanju in naj bi predstavljala preslikavo tožbe v postopku P 30/2021 in P 31/2021 (skorajšnjo). Omenjeni postopek naj bi bil prenesen na Okrajno sodišče v Sežani, ker A. A. opravlja funkcijo sodnika na Okrožnem sodišču v Novi Gorici. On naj bi bil iniciator vseh konkretnih postopkov. Njegova vpletenost naj bi bila razvidna tudi iz priloženega videoposnetka, na katerem na silo odpira vrata na toženkini nepremičnini, ravno ta dogodek pa naj bi predstavljal izvor vseh teh pravd. V postopku A. A. opr. št. P 46/2021 naj bi šlo za identično zadevo kot v P 30/2021 in P 31/2021 (glede okoliščin tudi kot v obravnavani P 36/2021), zato predlaga prenos pristojnosti v vseh tozadevnih postopkih (ki naj se primarno združijo) in združitev s postopkom P 46/2021. V vseh postopkih naj bi bile predlagane enake priče, ogled enakega kraja in izvedenec za isto vprašanje. Združeni postopek naj bi se precej lažje in hitreje izvedel. Vsi postopki so v fazi pred prvo glavno obravnavo. Obenem naj bi bilo sojenje pred Okrajnim sodiščem v Sežani tudi bolj objektivno in nepristransko, saj naj bi bil A. A. vpleten v vse postopke (kot iniciator, tožnik, priča), sodniki pristojnega sodišča pa so se že izločili.

3. Tožnik je v odgovoru na toženkin predlog navedel, da gre v obravnavani zadevi za spor med zgolj njim in toženko, za vložitev tožbe naj bi se odločil samostojno. Nobenega razloga naj ne bi bilo za prenos pristojnosti izven matičnega okolja. Naj ne bi bilo tudi razloga, da bi se odrekel pričevanju katerekoli osebe, ki bi karkoli izpovedala oziroma potrdila njegove trditve. Naj se ga tudi ne bi smelo obremenjevati z dodatnimi stroški zanj in za številne priče, pomembna naj bi bila tudi časovna komponenta.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoje vesti. Povedano drugače: ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven.

6. V obravnavanem primeru gre za enega izmed več sporov, ki izhajajo iz podobnih oziroma povezanih dejanskih okoliščin. Glede na prepletenost medsebojnih razmerij ni mogoče izključiti interesa udeleženca, v zvezi s katerim je bilo v drugem izmed teh sporov predlogu za delegacijo že ugodeno,

za izid tudi tega postopka oziroma preprečiti, da se ne bi v javnosti vzbudil sum glede nepristranskosti sojenja pred pristojnim sodiščem. Po oceni Vrhovnega sodišča je torej podan drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP, zato je predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi, enako kot v ostalih omenjenih sporih, določilo Okrajno sodišče v Sežani.

7. Senat v sestavi, navedeni v uvodu tega sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Gre za zadevo I R 82/2021 z dne 16. 6. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 193/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 199/2019