TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 200/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zavrnitev predloga

Predlagatelj ni izkazal okoliščin, ki bi vzbujale dvom v nepristranskost celega sodišča.

1. Tožnik v vlogi, naslovljeni „izločitev sodnice“, navaja, da daje predlog za izločitev sodnice in zahteva prenos zadeve na drugo pristojno sodišče in drugega sodnika. V nadaljevanju laične vloge, ki je tipkana, utemeljuje razloge za izločitev sodeče sodnice, na koncu pa lastnoročno zapiše

„Da se ne sodi po barvi – zahteva: da se sojenje nadaljuje v drugi regiji – ne več v Murski Soboti.

2. Toženci na vročen predlog za prenos pristojnosti niso odgovorili.

4. Vrhovno sodišče ni pristojno za odločanje o predlogu prvega tožnika za izločitev sodnice – o tem je že odločil predsednik pristojnega sodišča.

5. Delegacija pristojnosti je pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča gre predvsem za okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost (celega) sodišča. Katere naj bi te okoliščine bile, prvi tožnik sploh ne navede. Objektivna nepristranskost celega sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, zato v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo Okrožno sodišče v Murski Soboti. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep Su 938/2021 z dne 26. 11. 2021, red. št. 31 v spisu.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 152/2018, enako tudi VSRS Sklep I R 155/2018, VSRS Sklep I R 154/2018, VSRS Sklep I R 153/2018
VSRS Sklep I R 178/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - prenos pristojnosti - okoliščina, ki bi lahko vzbudila dvom o nepristranosti sodišča - prenehanje - zavrnitev predloga

Prvotni prenos pristojnosti za odločanje v pritožbenem postopku na Višje sodišče v Kopru ni bil le začasen – ne more učinkovati le, dokler razlog za prenos obstaja, potem pa prenehati. Višje sodišče v Kopru zato ostaja pristojno za odločanje, razen če bi se na njegovi strani pojavil razlog, ki bi utemeljeval novo delegacijo pristojnosti na drugo sodišče. To pomeni, da bi toženec moral izkazati, da so podani tehtni razlogi za tak prenos (npr. dvom v objektivno nepristranskost koprskega sodišča) ali da bi se postopek lažje opravil pred drugim sodiščem.

1. Spor med pravdnima strankama se na prvi stopnji že ves čas obravnava pred stvarno in krajevno pristojnim Okrožnim sodiščem v Ljubljani, medtem ko je bila krajevna pristojnost za odločanje na pritožbeni stopnji s sklepom Vrhovnega sodišča I R 44/2018 z dne 22. 3. 2018 prenesena z Višjega sodišča v Ljubljani na Višje sodišče v Kopru, saj je bila toženčeva žena sodnica na civilnem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani. Višje sodišče v Kopru je v zadevi nato odločalo dvakrat in prvostopenjsko sodbo vsakič znova razveljavilo in vrnilo v novo sojenje. Tudi zoper sodbo, ki jo je Okrožno sodišče v Ljubljani izdalo v tretjič ponovljenem sojenju, je tožnik vložil pritožbo.

2. Toženec je skupaj z odgovorom na pritožbo vložil tudi predlog za delegacijo pristojnosti iz Višjega sodišča v Kopru nazaj na Višje sodišče v Ljubljani. Navaja, da se je njegova žena 31. 1. 2021 upokojila in ne opravlja več sodniške funkcije na civilnem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani. Okoliščina, ki bi krnila videz objektivne nepristranskosti, je tako odpadla in ni več razlogov za delegacijo pristojnosti na Višje sodišče v Kopru.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Prvotni prenos pristojnosti za odločanje v pritožbenem postopku na Višje sodišče v Kopru ni bil le začasen – ne more učinkovati le, dokler razlog za prenos obstaja, potem pa prenehati. Višje sodišče v Kopru zato ostaja pristojno za odločanje, razen če bi se na njegovi strani pojavil razlog, ki bi utemeljeval novo delegacijo pristojnosti na drugo sodišče. To pomeni, da bi toženec moral izkazati, da so podani tehtni razlogi za tak prenos (npr. dvom v objektivno nepristranskost koprskega sodišča) ali da bi se postopek lažje opravil pred drugim sodiščem. Ničesar od tega pa ni zatrjeval.

6. Vrhovno sodišče je predlog za delegacijo pristojnosti zato zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 385/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - izročilna pogodba (preužitkarska pogodba) - pravna narava pogodbe - odplačnost izročilne pogodbe - pravni interes za ugotovitveno tožbo - zavrnitev predloga

1. Pokojna A. A. kot izročevalka in tožnica (njena hči) kot prevzemnica sta 24. 4. 2006 sklenili izročilno pogodbo, ki sta jo 29. 6. 2006 overili pri notarki B. B. V zapuščinskem postopku po pokojni se je postavilo vprašanje, ali je bila izročilna pogodba odplačna ali ne, zato je zapuščinsko sodišče tožnico napotilo na pravdo, kjer je vložila tožbo na ugotovitev, da je izročilna pogodba dejansko pogodba o preužitku in s tem odplačen pravni posel. Posledično se vrednost ne bi upoštevala kot darilo v zapuščinskem postopku - kar je pomembno z vidika dedovanja toženca (sina pokojne).

2. Sodišče prve stopnje presodilo, da je tožnica pravilno vložila ugotovitveno tožbo skladno z napotitvenim sklepom zapuščinskega sodišča. Po izvedenem dokaznem postopku je zaključilo, da je pogodba po svoji naravi pogodba o preužitku in je odplačni pravni posel, zaradi česar se predmet te pogodbe ne šteje za darilo. Obrazložilo je, da je zapustnica sklenila pogodbo s tožnico zato, ker si je želela zagotoviti, da bi tožnica tudi vnaprej vse do njene smrti skrbela zanjo, saj je zapustnica odklanjala domsko oskrbo. Tožnica je prevzete obveznosti v celoti izpolnila. Za opredelitev narave pogodbe je bistvena volja strank, ne le njeno poimenovanje.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo:

"- zaradi materialnopravnega vprašanja glede ugotovitve materialnopravne opredelitve izročilne pogodbe z dne 24. 04. 2006, sklenjene v notarskem zapisu, opr. št. SV - 626/06 z dne 29. 06. 2006, in glede uporabe določbe 551. člena Obligacijskega zakonika;

- in zaradi vprašanja dopustnosti glede pravne presoje materialnopravnega vprašanja v zapuščinskem postopku in obstoja pravnega interesa, da se v pravdnem postopku po napotitvenem sklepu zapuščinskega sodišča v pravdnem postopku ugotavlja pravni značaj sklenjenega pravnega posla;

- in zaradi procesno pravnega vprašanja obstoja pravnega interesa glede uveljavljanja postavljenega ugotovitvenega tožbenega zahtevka".

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog toženca zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 546, 551, 564

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 181, 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 176/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Po ustaljeni sodni praksi nezadovoljstvo stranke z delom sodišča in morebitne nepravilnosti v postopku niso razlog za prenos pristojnosti.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Kopru je v teku pravdna zadeva P 328/2019.

2. Tožnica je v laični vlogi z dne 3. 9. 2021 zahtevala izločitev sodnice in prenos pristojnosti na drugo sodišče. V vlogi izraža nezadovoljstvo z delom sodišča in svojega prejšnjega odvetnika. Zahteva ne le izločitev razpravljajoče sodnice, marveč predlaga, da se zadeva prenese v odločanje na drugo pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Po ustaljeni sodni praksi nezadovoljstvo stranke z delom sodišča in morebitne nepravilnosti v postopku niso razlog za prenos pristojnosti.

Prenosa pristojnosti prav tako ni mogoče uveljavljati z razlogi, s katerimi stranka zahteva izločitev konkretnega sodnika. Institut delegacije pristojnosti, utemeljen na zahtevi nepristranskosti, pride v poštev le v primerih obstoja takšnih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja. Takšnih okoliščin predlagateljica v obravnavani zadevi ni izkazala.

4. Predlog za prenos pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Glej npr. sklep I R 106/2019 z dne 5. 9. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 189/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - zaslišanje osebe, ki naj bi ji bila odvzeta poslovna sposobnost - načelo ekonomičnosti postopka - ugoditev predlogu

Glavni namen prenosa krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče je v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti postopka zagotoviti njegovo večjo smotrnost in Vrhovno sodišče ocenjuje, da je ta razlog v obravnavani zadevi podan glede na to, da je sedanje bivališče nasprotne udeleženke, ki jo je v postopku treba obvezno zaslišati in pregledati, v Ljutomeru. Očitno je, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Ljutomeru kot pa pred Okrajnim sodiščem na Murski Soboti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljutomeru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti je v teku nepravdni postopek zaradi predloga za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo. Okrajno sodišče v Murski Soboti Vrhovnemu sodišču predlaga, da v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Ljutomeru. Pojasnjuje, da postopka ni mogoče opraviti brez pregleda osebe, ki se postavi pod skrbništvo. Sedanje bivališče te osebe pa je v Varstveno delovnem centru Murska Sobota, Bivalna enota VDC Ljutomer, na naslovu Podgradje 1b, Ljutomer. Zato je smotrno, da se postopek opravi na najbližjem okrajnem sodišču, to je v Ljutomeru.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Glavni namen prenosa krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče je v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti postopka zagotoviti njegovo večjo smotrnost. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je ta razlog v obravnavani zadevi podan glede na to, da je sedanje bivališče nasprotne udeleženke, ki jo je v postopku treba obvezno zaslišati in pregledati, v Ljutomeru. Očitno je, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel pred Okrajnim sodiščem v Ljutomeru kot pa pred Okrajnim sodiščem na Murski Soboti.

Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljutomeru.

Primerjaj sklep Vrhovnega sodišča I R 13/2021 z dne 3. 3. 2021.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 253/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

Tožnica v predlogu izpostavlja vrsto vprašanj, ki po presoji vrhovnega sodišča niso pomembna za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnice za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, za njeno vrnitev na delo in priznanje vseh pravic iz delovnega razmerja. Ugotovilo je, da je A. A. kot nepoklicani osebi sporočala tajne podatke policije (glede prikritih preiskovalnih ukrepov) in mu s sporočitvijo svojega gesla in uporabniškega imena za službeni računalnik tudi drugače omogočila, da je prišel do njih. Presodilo je, da je s tem kršila delovno oziroma pogodbeno obveznost iz delovnega razmerja, kršitev pa ima vse znake kaznivega dejanja izdaje tajnih podatkov iz prvega odstavka 260. člena Kazenskega zakonika.

2. Sodišče druge stopnje je soglašalo z dejanskimi ugotovitvami in pravno presojo sodišča prve stopnje. Pritožbo tožnice je zavrnilo.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in v zvezi z ugotovljenimi dejstvi in pravno presojo sodišča druge stopnje postavlja deset vprašanj. Uveljavlja tudi bistvene kršitve določb pravdnega postopka, ki jih strne pod dve obsežni vprašanji o obrazloženosti izpodbijane sodbe in o izvedenih dokazih.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367. b člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da tožnica v predlogu izpostavlja vrsto vprašanj, ki po presoji vrhovnega sodišča niso pomembna za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Zato je na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 255/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-01

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti prenehanja pogodbe o zaposlitvi, za vrnitev na delo, priznanje vseh pravic in sklenitev pogodbe o zaposlitvi za 29. plačni razred. Zavrnilo je tudi podredni zahtevek za plačilo odpravnine v znesku 11.487,90 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi. Ugotovilo je, da je bila tožniku kot invalidu III. kategorije ponujena v podpis pogodba o zaposlitvi za ustrezno delovno mesto. Ker je ni podpisal vse do izteka pogodbe o zaposlitvi za določen čas, mu je delovno razmerje z iztekom te pogodbe zakonito prenehalo. Do odpravnine podredno ni upravičen, ker ni nastopila nobena od situacij, ki jo za plačilo odpravnine predvideva 93. člen Zakona o obrambi (ZObr, Ur. l. RS št. 103/2004 UPB in naslednji).

2. Sodišče druge stopnje je v celoti soglašalo s presojo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije izpostavlja več vprašanj. Prvo vprašanje je procesne narave: ali so bili pravilno zavrnjeni dokazni predlogi za zaslišanje prič; naslednja vprašanja se nanašajo na uporabo materialnega prava: ali mu je bila ustrezno ponujena pogodba o zaposlitvi; ali je plača bistvena sestavina pogodbe o zaposlitvi; ali je sodišče pravilno presodilo, da ni sposoben za opravljanje vojaške službe in da ni upravičen do odpravnine niti po četrtem niti po desetem odstavku 93. člena ZObr in ali je v obravnavanem primeru prišlo do transformacije pogodbe o zaposlitvi za določen čas v pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367. b člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni. Zato je na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 244/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - pravnomočna kazenska oprostilna sodba - obnova postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožnika za obnovo postopka, vložen 7. 7. 2021 in odločilo, da vsaka stranka sama nosi svoje stroške postopka.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil tožnik. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo, potrdilo izpodbijani sklep in odločilo, da tožnik sam krije svoje pritožbene stroške.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem sprašuje, ali je pravilno materialnopravno stališče, da na podlagi kazenske oprostilne sodbe ni mogoča oziroma dovoljena obnova postopka po 11. točki 394. člena ZPP.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je praksa višjih sodišč neenotna; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ne ugotavlja razlogov za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2, 394, 394/11

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 110, 110/1, 110/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 177/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - objektivna nepristranskost - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - višji pravosodni svetovalec

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrožno sodišče v Kranju je v pravdni zadevi I P 125/2021 Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnilo je, da je tožnica zaposlena na njihovem sodišču na mestu Višji pravosodni svetovalec (PDI), in sicer na civilnem oddelku, ki odloča tudi v tem sporu. Zaradi varovanja zaupanja strank ter javnosti v nepristransko delo sodišča predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da bi okoliščina, da je pravdna stranka (tožnica) zaposlena na oddelku sodišča, ki odloča o vloženi tožbi, utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi to lahko negativno vplivalo na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 9/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 70/2020