TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 516/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - litispendenca - objektivna identiteta zahtevkov - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora v roku 15 dni od prejema sodbe overiti podpis na s strani FU Ptuj potrjeni Prodajni in služnostni pogodbi z dne 28. 5. 2017 z vsebino, razvidno iz izreka (I. točka). V kolikor toženec podpisa v roku ne overi, ta sodba nadomesti Prodajno in služnostno pogodbo z dne 28. 5. 2017 in se vpiše lastninska pravica pri nepremičnini z ID znakom: parcela ... do 1/1 (do celote) v korist tožnice; pri nepremičnini z ID znakom: parcela ... kot služeči nepremičnini pa se vpiše brezplačna služnostna pravica hoje, vožnje in dostopa z vsemi vrstami vozil v korist vsakokratnega lastnika nepremičnine z ID znakom: parcela ... kot gospodujoče nepremičnine (II. točka). Odločilo je še o stroških postopka (III. točka).

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da tožnica hkrati vodi dve pravdi o isti zadevi, ker že s tožbo, ki jo je vložila v juliju 2020 na Okrožno sodišče na Ptuju (P 67/2020) zahteva celotno plačilo vseh izvedenih gradbenih del za toženca v denarju; z obravnavano tožbo, vloženo v oktobru 2020 na Okrajno sodišče na Ptuju (P 136/2020), pa za ista gradbena dela zahteva še plačilo z izročitvijo ene toženčeve parcele njej v last (kar pomeni nedovoljeno obogatitev tožnice). Causa prodajne pogodbe je bila namreč ravno v (delnem) plačilu gradbenih del z izročitvijo ene toženčeve nepremičnine tožnici (točka 4.2. pogodbe). Poudarja, da gre v obeh pravdah za isti zahtevek - za plačilo gradbenih del, ki jih je tožnica izvedla za toženca (gre za en historični dogodek, za eno izpolnitev in za eno ekonomsko celoto). Zato je treba obravnavano tožbo zavreči. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera (procesno in materialno) pravilna odločitev sodišč prve in druge stopnje, da ima tožnica, kljub že predhodno vloženi tožbi na Okrožno sodišče na Ptuju (P 67/2020), s katero zahteva od toženca plačilo vseh opravljenih del v denarju (100%), kasneje pravico vložiti tožbo in zahtevati na Okrajnem sodišču na Ptuju (P 136/2020) še plačilo teh istih del in to z izročitvijo toženčeve parcele v last tožnici.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 189, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 556/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - odmera odškodnine za nepremoženjsko škodo - deljena odgovornost - vezanost na tožbeni zahtevek - sorazmerno zmanjšana odškodnina zaradi prispevka oškodovanca - razpravno načelo - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri odmeri odškodnine za nepremoženjsko škodo pri ugotovljenem 30% temelju odškodninske odgovornosti zavarovanca toženke tudi proporcionalno vezano na tožbeni zahtevek, torej ali lahko tožbenemu zahtevku ugodi le do višine 30% postavljenega tožbenega zahtevka.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri odmeri odškodnine za nepremoženjsko škodo pri ugotovljenem 30 % temelju odškodninske odgovornosti zavarovanca toženke tudi proporcionalno vezano na tožbeni zahtevek, torej ali lahko tožbenemu zahtevku ugodi le do višine 30 % postavljenega tožbenega zahtevka.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati znesek 5.963,12 EUR z obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je znesek 5.963,12 EUR nadomestilo s pravilnim zneskom 3.400,00 EUR. Posledično je spremenilo tudi odločitev o stroških postopka. V ostalem izpodbijanem, a nespremenjenem delu je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je sodišče druge stopnje nepravilno uporabilo prvi odstavek 2. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker je štelo, da 30 % postavljenega tožbenega zahtevka predstavlja zgornjo mejo, do katere bi sodišče tožbenemu zahtevku lahko ugodilo, čeprav je tožnik upravičen do višjega zneska odškodnine. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče pri odmeri odškodnine za nepremoženjsko škodo pri ugotovljenem 30 % temelju odškodninske odgovornosti zavarovanca toženke tudi proporcionalno vezano na tožbeni zahtevek, torej ali lahko tožbenemu zahtevku ugodi le do višine 30 % postavljenega tožbenega zahtevka.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 2, 2/1, 7, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 184/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

zapuščina - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča - določitev krajevno pristojnega sodišča - bivališče zapustnika v tujini

Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno redno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

Glede na določbe prvega in drugega odstavka 79. člena Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (ZMZPP) v tej fazi postopka ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča. Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Žalcu.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Žalcu.

1. Upravna enota v Žalcu je Vrhovnemu sodišču predlagala določitev pristojnega sodišča na podlagi četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) v zapuščinski zadevi po pokojni A. A.. Iz priložene smrtovnice izhaja, da je imela pokojna slovensko državljanstvo, stalno bivališče pa v tujini.

2. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu sodišče, na območju katerega je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, na katerega območju je zapuščina (drugi odstavek 177. člena ZD). Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno redno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

3. Glede na določbe prvega in drugega odstavka 79. člena Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (ZMZPP) v tej fazi postopka ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča. Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Žalcu.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/4

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 79, 79/1, 79/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 193/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 194/2021, VSRS Sklep I R 196/2021, VSRS Sklep I R 195/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

izločitev sodnika - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nujna delegacija

Obstoj drugih tehtnih razlogov bo podan šele tedaj, ko bi moralo biti izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne bi moglo postopati (tako imenovana nujna delegacija po 66. členu ZPP).

1. Tretja, ki predlaga tudi prenos pristojnosti, je v izvršilnem postopku vložila ugovor tretjega. V predlogu za prenos pristojnosti na drugo sodišče podaja razloge v zvezi z izločitvijo sodeče sodnice A. A. ter predsednice sodišča, sodnice B. B.. Iz tako uveljavljanih razlogov izpeljuje nadaljnji sklep, da so podani „drugi tehtni razlogi“ za prenos pristojnosti.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Standard drugih tehtnih razlogov najpogosteje napolnjujejo okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča. A Vrhovno sodišče je že v številnih zadevah pojasnilo, da razlogi, s katerimi stranka zahteva izločitev konkretnega sodnika, ne predstavljajo obstoja drugih tehtnih razlogov. Obstoj drugih tehtnih razlogov bo podan šele tedaj, ko bi moralo biti izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne bi moglo postopati (tako imenovana nujna delegacija po 66. členu ZPP).

5. Ker tak položaj v obravnavani zadevi niti ni zatrjevan, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 194/2021, z dne 12.01.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.194.2021

Opr. št: VSRS Sklep I R 196/2021, z dne 12.01.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.196.2021

Opr. št: VSRS Sklep I R 195/2021, z dne 12.01.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.195.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 123/2004, enako tudi I R 124/2004
VSRS Sklep II DoR 518/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o opravljanju odvetniških storitev - odpoved pogodbe - odpovedni rok - pogodbena kazen - zavrnitev predloga

1. Dajatveni tožbeni zahtevek temelji na plačilu pogodbene kazni zaradi nespoštovanja pogodbeno dogovorjenega 12-mesečnega odpovednega roka v primeru odpovedi pogodbe o opravljanju odvetniških storitev.

2. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora tožniku plačati 18.820,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 10. 2019 dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je mogoče dati prednost teoriji volje, v skladu s katero je odločilna le prava (notranja) volja izjavitelja, namesto teoriji izjave, v skladu s katero je odločilno le tisto, kar je v izjavi zapisano, kljub temu, da je izjavitelj pravni strokovnjak – odvetnik; če da, ali pri tem obstaja dolžnost sodišča iskati ustrezno vrednotno ravnovesje med interesoma obeh strank, ki sta podpisnici izjave (analogno sklepanje Vrhovnega sodišča v zadevi II Ips 221/2005) in kaj takšno vrednotenje obsega ter kako se odraža v izvedenih dokazih;

2) ali je mogoče določiti znesek pogodbene kazni, ki temelji na pavšalnih zneskih, čeprav se ti niso izplačevali kot takšni; če da, kakšna višina pogodbene kazni se vzame in na podlagi česa, upoštevajoč tudi njeno akcesorno naravo; in

3) ali ima zahteva za znižanje pogodbene kazni značilnost materialnopravnega ugovora glede na dejstvo, da uporaba zakonskega izraza, da sodišče na dolžnikovo zahtevo zmanjša pogodbeno kazen, jasno pomeni, da gre za oblikovalno pravico, ki je stranka ne more uresničiti sama, ampak zgolj s pomočjo sodišča.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 461/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - VARSTVO POTROŠNIKOV

predlog za dopustitev revizije - potrošniška hipotekarna kreditna pogodba - posojilo v tuji valuti - dolgoročni kredit v CHF - valutno tveganje - nejasni pogodbeni pogoji - ničnost kreditne pogodbe - pojasnilna dolžnost banke - načelo vestnosti in poštenja - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti notarskega zapisa pogodbe o dolgoročnem deviznem kreditu v CHF in sporazuma o ustanovitvi hipoteke ter za ugotovitev neveljavnosti vknjižbe hipoteke in za njen izbris. Zavrnilo je tudi tožničin podredni tožbeni zahtevek za razveljavitev kreditne pogodbe in sporazuma o ustanovitvi hipoteke ter za izstavitev zemljiškoknjižne listine. Tožbo je zavrglo v delu, v katerem je tožnica zahtevala plačilo 17.497,10 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja:

- Ali je presoja v izpodbijani sodbi, da je tožena stranka (banka) v konkretnem primeru ustrezno izpolnila svojo pojasnilno dolžnost, materialnopravno pravilna?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 22, 23, 24

Zakon o potrošniških kreditih (2000) - ZPotK  - člen 6, 6/1, 7, 7/1, 7/1-5

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 5, 86

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah - člen 3, 4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 550/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - določitev stikov z otrokom - izvedba dokaza po uradni dolžnosti - procesna pooblastila sodišča - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razvezalo zakonsko zvezo pravdnih strank; mld. A. A. in B. B. je dodelilo v varstvo in vzgojo materi – tožnici ter odločilo, da stiki med otrokoma in očetom – tožencem potekajo po predhodnem dogovoru med njimi, upoštevajoč obveznosti ter želje otrok; tožencu je naložilo plačilo preživnine v višini 200 EUR za vsakega otroka. V presežku, kar sta zahtevala tožnica ali toženec po nasprotni tožbi več ali drugače, je sodišče tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

◦ ali je odločitev, da se stiki določijo na način, da potekajo po predhodnem dogovoru med otrokoma in očetom, upoštevajoč obveznosti in želje otrok, materialnopravno zmotna, ustavno neskladna in v nasprotju z ustaljeno in enotno sodno prakso;

◦ ali je pritožbeno sodišče v novem sojenju vezano na lastne napotke, ki jih je samo dalo v razveljavitvenem sklepu; ali lahko pritožbeno sodišče v novem sojenju ugotavlja in kot odločilne upošteva spremenjene okoliščine (dejstva, ki so nastala po izdaji sodbe sodišča prve stopnje), ki jih stranke v pritožbi niso uveljavljale; ali je pritožbeno sodišče s tem, ko je na novo ugotovilo nova dejstva, tožencu odvzelo pravico do pritožbe; ali je pritožbeno sodišče s tem, ko se je oprlo na nova dejstva, ki niso zajeta s časovnimi mejami pravnomočnosti, odstopilo od ustaljene in enotne sodne prakse; ali je izpodbijana odločitev sodba presenečenja; in

◦ ali je dokazna ocena pritožbenega sodišča prepričljiva, analitična, vestna, skrbna (8. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP); ali je pritožbeno sodišče storilo kršitvi iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP; ali je sodišče kršilo svoje dolžnosti po 408. in 409. členu ZPP ter 53. členu Ustave RS.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 106

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 408, 409

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 534/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - določitev stikov z otrokom - omejitev stikov - preživnina - dokazovanje z izvedencem - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se mld. A. A. zaupa v varstvo in vzgojo tožnici; stiki med hčerko in tožencem pa potekajo vsak torek po šoli in do večera ter vsako drugo soboto od jutra do večera, pri čemer v primeru hčerkine bolezni stik odpade; tožnica je dolžna o tem obvestiti toženca in mu predložiti originalno zdravniško potrdilo. Nadalje je sodišče razsodilo, da je toženec dolžan tožnici za hčerko plačati mesečno preživnino za obdobje od junija 2016 do marca 2021 v višini 242 EUR, od tega obdobja dalje pa v višini 320 EUR. Kar je tožnica zahtevala drugače, je sodišče zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča druge stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali lahko sodišče v primeru že postavljenega izvedenca, ki poda izvedensko mnenje, zoper katerega imata stranki pripombe, zgolj imenuje novega izvedenca, ne da bi predhodno z istim izvedencem razčistilo sporna vprašanja in pripombe strank ter ali lahko sodišče izda sodbo, iz katere niso razvidni razlogi za imenovanje novega izvedenca;

2) ali lahko sodišče v sporu, v katerem je postavljen izvedenec, razsodi tako, da v delu odločitve prezre njegovo mnenje z argumentom, da ne zadostuje za zaključek v določeni smeri ter odloči v nasprotju z njim, ne da bi izvedenca predhodno pozvalo, naj dopolni svoje mnenje;

3) ali lahko sodišče v skladu s 141. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP

) omeji stike med mld. otrokom in staršem, ki mu nista zaupana varstvo in vzgoja otroka, v primeru bolezni otroka, ne da bi sodišče obrazložilo, zakaj bi bil v tem primeru otrok ogrožen; in

4) ali lahko sodišče šteje za splošno znano dejstvo določitev donosnosti, variabilnosti in volatilnosti posamezne ekonomske dejavnosti v določenem časovnem obdobju.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Vrhovno sodišče sklepa, da je imel predlagatelj verjetno v mislih 141. člen Družinskega zakonika (v nadaljevanju DZ).

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 106

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 141

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 182/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-25

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Miodrag Đorđević (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - pravni interes - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker predlagateljica in prvi udeleženec nista v razmerju enotnih sospornikov iz 196. člena ZPP, predlagateljica nima pravnega interesa za izpodbijanje odločitve o pravnem sredstvu prvega udeleženca, torej odločitve o pravnem sredstvu nekoga drugega.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo predlogu predlagatelja za izbris družbenika A. A. z datumom izstopa 15. 5. 2018, vpis spremembe poslovnega deleža in izbris obremenitev.

2. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo (prvega udeleženca) A. A. in potrdilo izpodbijani sklep registrskega sodišča.

3. Zoper ta del izreka sklepa sodišča druge stopnje vlaga (druga udeleženka) B. B. predlog za dopustitev revizije.

4. V konkretnem primeru predlagateljica s tem predlogom ne napada odločitve o svoji pritožbi, pač pa odločitev o pritožbi prvega udeleženca (A. A.), ki sicer sam odločitve o zavrnitvi svoje pritožbe ne napada. Ker predlagateljica in prvi udeleženec nista v razmerju enotnih sospornikov iz 196. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), predlagateljica nima pravovarstvene potrebe za izpodbijanje odločitve o pravnem sredstvu prvega udeleženca, torej odločitve o pravnem sredstvu nekoga drugega.

5. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo (prvi odstavek 351. člena v povezavi s 383. členom ZPP).

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 196, 351, 351/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.