VSRS Sklep II DoR 164/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - tožba za izstavitev zemljiškoknjižne listine - sodna poravnava - zmota pri sklepanju poravnave - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo tožencu naložilo, da mora tožnici izstaviti za vknjižbo lastninske pravice primerno listino, s katero izrecno in nepogojno dovoljuje, da se pri nepremičninah, parcela št. 134/3, 206/3 in 135, vse k. o. ..., vknjiži lastninska pravica v korist tožnice do celote, sicer bo ta sodba nadomestila listino. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije sodišču druge stopnje očita, da je nezakonito poseglo v sámo vsebino sodne poravnave, ki sta jo sklenila s tožnico, na način, da je z izpodbijano sodbo ugotovilo dodatno skupno premoženje zakoncev in opravilo delitev tega premoženja. Meni namreč, da se lahko sodno poravnavo izpodbija samo s tožbo za razveljavitev sodne poravnave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče s tem, ko je protispisno, pavšalno ter v nasprotju s trditvami pravdnih strank in listinami v spisu ugotovilo (da je tožnica zasejala dvom, ali je bil s parcelo št. 135 (pravilno: št. 133/5) pri sklenitvi sodne poravnave mišljen celoten vikend, ki vključuje tudi sporne parcele, čemur toženec ni nasprotoval, ter s tem potrdilo, da je treba določila sodne poravnave, sklenjene 13. 7. 2016 pred Okrožnim sodiščem v Kopru, P 716/2015, razlagati v smislu 82. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), ne da bi pri tem navedlo niti, katero od določil navedene sodne poravnave naj bi bilo sporno), kršilo 8. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), 14. in 15. točko drugega odstavka 339. člena ZPP ter ustavno pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave; in (2) ali je pravno dopustno, (a) da se s tožbo, ki se ne glasi na razveljavitev sodne poravnave (292. člen ZPP, pravilno: 392. člen ZPP) poseže v pravnomočno sodno poravnavo, ker se s tem krši načelo pravnomočno razsojene stvari in načelo pravne države; (b) da se s tožbo zahteva izstavitev zemljiškoknjižne listine za vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo, čeprav za to ni podlage v zavezovalnem pravnem poslu in se tega s tožbenimi navedbami niti ne zatrjuje; (c) da se sodno poravnavo vsebinsko in pravno presoja v novem pravdnem postopku po poteku subjektivnih in objektivnih rokov iz 292. člena ZPP (pravilno: 393. člena ZPP); (č) da je sodni razlagi v smislu 82. člena OZ podvržena pravnomočna sodna poravnava, ki nima nejasnih določil in jih tožba tudi ne definira oziroma ne navaja kot sporne.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.