TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 73/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - vpisničarka - ugoditev predlogu

Pravni standard drugih tehtnih razlogov so najbolj pogosto ravno okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko prizadet videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, ki jo zatrjuje Okrajno sodišče v Postojni, je tak razlog.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Postojni je v teku izvršilna zadeva VL 29441/2022. Okrajno sodišče v Postojni je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog utemeljuje z dejstvom, da je dolžnica zaposlena na Okrajnem sodišču v Postojni kot vpisničarka na nepravdnem oddelku in nadomešča tudi delavko na vložišču. V njene delovne zadolžitve spada urejanja koledarja, odpravljanje pošte, odpravljanje strojepisnih del in delo s strankami. Ima torej neomejen dostop do prejete pošte in tako tudi do izvršilnega vpisnika. Dejstvo je, da so na majhnem sodišču, kot je Okrajno sodišče v Postojni, vsi zaposleni dnevno v stiku.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o nepravdnem postopku; ZPP).

4. Pravni standard drugih tehtnih razlogov so najbolj pogosto ravno okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko prizadet videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, ki jo zatrjuje Okrajno sodišče v Postojni, je tak razlog. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče in sicer Okrajno sodišče v Sežani.

Takšna odločitev je skladna z utrjeno sodno prakso. Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča: I R 158/2021 z dne 3. 11. 2021, I R 148/2020 z dne 9. 10. 2020, I R 136/2019 z dne 17. 10. 2019 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 158/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 128/2021

VSRS Sklep I R 41/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 45/2021
VSRS Sklep II DoR 206/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo uporabnine za uporabo solastne stvari - zahteva za souporabo nepremičnine - zavrnitev predloga

1. Tožnika sta s tožbo zahtevala plačilo uporabnine glede na njun solastniški delež. Tožnika sta bila od smrti njune matere skupaj z A. A. (mož njune matere in tožničin oče) solastnika sporne nepremičnine vsak do 1/3 - stanovanja v Izoli, od smrti A. A. ... 2018 dalje pa je tožnik solastnik do 1/3, tožnica pa solastnica do 5/12 sporne nepremičnine. Od toženke, ki je stanovanje najprej uporabljala skupaj z A. A. (njegova zunajzakonska partnerica), od njegove smrti dalje pa kot solastnica stanovanja do deleža 1/4, zahtevata plačilo uporabnine, in sicer za obdobje do smrti A. A., polovico pripadajoče najemnine glede na njun solastniški delež, za obdobje po njegovi smrti pa celotno uporabnino glede na njun solastniški delež.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku.

3. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi tožnika in zadevo vrnilo v ponovno odločanje glede upravičenosti do uporabnine za obdobje med 1. 7. 2108 in 9. 1. 2019. Pritožbo toženke je zavrnilo.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožena stranka. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali je solastnik upravičen do plačila uporabnine od solastnika ne da bi od solastnika prej zahteval souporabo solastne stvari?

– Ali je sodišče druge stopnje ravnalo pravilno, ko ni upoštevalo odgovora na pritožbo, vloženega znotraj določenega 30 dnevnega roka?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 13/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-27

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Erik Kerševan

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - svet zavoda - sodno varstvo

Če tožbo v sporu, za katerega je pristojno delovno sodišče, vloži oseba, ki nima te pravice, to na pristojnost sodišča ne vpliva.

Za odločanje v sporu je pristojno Delovno sodišče v Mariboru, Oddelek v Slovenj Gradcu.

1. Tožnica je s tožbo, vloženo na Upravno sodišče Republike Slovenije, zahtevala odpravo odločbe toženca št. 900-1/2022-7 z dne 25. 3. 2022.

2. Upravno sodišče Republike Slovenije, Oddelek v Mariboru, se je s sklepom II U 142/2022 z dne 26. 5. 2022 izreklo za stvarno nepristojno ter zadevo po pravnomočnosti sklepa odstopilo Delovnemu sodišču v Mariboru, Oddelku v Slovenj Gradcu. Navedlo je, da spada spor o odločitvi toženca o pritožbi delavca zoper odpoved pogodbe o zaposlitvi na področje delovnega prava, zato je za odločanje o sporu na podlagi a) in b) točke prvega odstavka 5. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) pristojno delovno sodišče.

3. Delovno sodišče v Mariboru, Oddelek v Slovenj Gradcu je sprožilo spor o pristojnosti. Navedlo je, da gre v zadevi sicer za spor v zvezi s prenehanjem delovnega razmerja delavcu, vendar pa bi se v delovnem sporu lahko obravnaval le, če bi bili stranki delavec in delodajalec. Spor med delodajalcem, ki je javni zavod in svetom zavoda, ni individualni delovni spor, za katerega bi bilo pristojno delovno sodišče.

4. Za odločanje v sporu je pristojno delovno sodišče.

5. Iz a) točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 izhaja, da sodišče v individualnem delovnem sporu odloča o sklenitvi, obstoju, trajanju in prenehanju delovnega razmerja. Med navedene spore sodi tudi spor o zakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Sodno varstvo v takem sporu je na podlagi tretjega odstavka 200. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS št. 21/2013 in naslednji) zagotovljeno le delavcu. Kljub temu to v primeru, če tožbo v sporu, za katerega je pristojno delovno sodišče, vloži oseba, ki nima te pravice, to ne vpliva na pristojnost sodišča.

6. Glede na obrazloženo je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) odločilo, da je za odločanje v tem sporu pristojno Delovno sodišče v Mariboru, Oddelek v Slovenj Gradcu.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 85/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišč - dolgotrajnost postopka - zavrnitev predloga

Predlog za prenos krajevne pristojnosti se zavrne.

Navedbe nasprotne udeleženke, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njeno osebno prizadetost zaradi dolgotrajnosti postopka. Te trditve pa same po sebi ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča.

Predlog za prenos krajevne pristojnosti se zavrne.

1. V tej pravdni zadevi prvostopenjsko sodišče odloča o razveze zakonske zveze, zaupanja mld. otroka v varstvo in vzgojo in določitve stikov. Predlagateljica predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v delo Okrožnega sodišča v Ljubljani ter Višjega sodišča v Ljubljani. Navaja, da sta sodišči očitno kronično preobremenjeni, kar povzroča zamude v postopku in posledično nepopravljivo škodo strankam, predvsem pa otroku. S počasnim ravnanjem sodišča se kršijo ustavne kot tudi konvencijske pravice stranke. Očitno je, da sodnica v konkretni zadevi ter tudi sam predsednik Višjega sodišča v Ljubljani onemogočata končanje postopka v razumnem roku.

2. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Predlog ni utemeljen. Okoliščin, ki jih predlagateljica navaja, ni mogoče subsumirati pod standard „drugega tehtnega razloga“. Navedbe nasprotne udeleženke, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njeno osebno prizadetost zaradi dolgotrajnosti postopka

. Te trditve pa same po sebi po mnenju vrhovnega sodišča ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča. Zato je zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Delegacija iz razlogov smotrnosti ni niti sredstvo za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča niti sankcija za sodnikovo nevestno delo in zavlačevanje postopka, saj imajo stranke v teh primerih na razpolago pravna sredstva po ZPP in nadzorstveno pritožbo... Več o tem: N. Betetto, v: Pravdni postopek, Zakon s komentarjem, 1. knjiga, GV Založba, Ljubljana 2006, str. 291.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 94/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - predsednik okrožnega sodišča kot stranka v postopku pred okrajnim sodiščem - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je (sedaj) dolžnik predsednik Okrožnega sodišča v ..., ki se dnevno srečuje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v ..., ki (lahko) o zadevi odločajo, saj sta obe sodišči v isti sodni stavbi (kar pomeni, da so se med predsednikom Okrožnega sodišča v ... in sodniki Okrajnega sodišča v ... vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za sodnike, zaposlene na različnih sodiščih) utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v ...

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v ...

1. Okrajno sodišče v ... je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je dolžnik A. A. pokojni, upnik pa je podal predlog za nadaljevanje izvršbe na dediča B. B. , ki je predsednik Okrožnega sodišča v ... in tako osebno poznan. Ker bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za postopanje in odločanje v tej izvršilni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

4. Dejstvo, da je (sedaj) dolžnik predsednik Okrožnega sodišča v ..., ki se dnevno srečuje tudi s sodniki Okrajnega sodišča v ..., ki (lahko) o zadevi odločajo, saj sta obe sodišči v isti sodni stavbi (kar pomeni, da so se med predsednikom Okrožnega sodišča v ... in sodniki Okrajnega sodišča v ... vzpostavila tesnejša razmerja, kot so sicer značilna za sodnike, zaposlene na različnih sodiščih) utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja Okrajnega sodišča v ...

5. Ker navedeni razlog pomeni tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v ...

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 93/2022, z dne 27.07.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.93.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022
VSRS Sklep II DoR 179/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - plačilo preživnine - tek zakonskih zamudnih obresti - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je nasprotnemu udeležencu naložilo, da mora predlagateljici iz naslova premalo ali neplačanih preživninskih obveznosti, določenih v sodbi in sklepu Okrožnega sodišča v Celju IV P 195/2018 z dne 28. 7. 2020 v zvezi s sodbo in sklepom Višjega sodišča v Celju Cp 4/2021 z dne 10. 3. 2021, plačati zneske z obrestmi, razvidne iz izreka sklepa, na transakcijski račun predlagateljice. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Nasprotni udeleženec v predlogu za dopustitev revizije graja predvsem odločitev o teku zakonskih zamudnih obresti. Trdi, da ne more priti v zamudo s plačilom preživnine, dokler ni določena njena višina (in se ob tem sklicuje na zadevo VS RS II Ips 26/2017 in zadevo VSL IV Cp 2893/2005). Zatrjuje tudi kršitve 319. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter 2. in 22. člena Ustave. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je šlo pri odločanju sodišča prve stopnje v zadevi III N 228/2021 z dne 1. 9. 2021 in sklepu Višjega sodišča v Celju Cp 497/2021 za že pravnomočno razsojeno zadevo (res iudicata) in s tem do obstoja procesnih ovir za meritorno odločanje, glede na odločitev istih sodišč v zadevi IV P 195/2018 in Cp 4/2021; (2) ali je bilo prekršeno pravilo zamude glede plačila preživninskih obrokov za čas od vložitve tožbe oziroma predloga do odločitve sodišča prve stopnje; ali sta sodišči prve in druge stopnje odstopili od uveljavljene sodne prakse in načelnega mnenja Obče seje Vrhovnega sodišča RS Poročilo VSS 1/86, stran 12; in (3) ali sta sodišči prve in druge stopnje prekršili pravilo iz prvega odstavka 156. člena ZPP.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog nasprotnega udeleženca zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 227/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev lastninske pravice - skupno premoženje razvezanih zakoncev - vstop dedičev v pravdo - tožbeni zahtevek - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugotovilo, da na triindvajsetih nepremičninah, navedenih v izreku, znaša delež tožnice do ½ in se dovoli vpis lastninske pravice tožnice na teh nepremičninah do ½. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo (in sklep) sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je tožničin tožbeni zahtevek nepravilno oblikovan in da je zato tožba nesklepčna. Zatrjuje tudi kršitev 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je v primeru, kadar tožnica zatrjuje, da premoženje oziroma nepremičnine spadajo v skupno premoženje tožnice in bivšega zakonca (prednika toženca), pravilno oblikovan tožbeni zahtevek, v katerem tožnica zahteva zgolj ugotovitev svojega deleža na spornih nepremičninah (brez zahtevka po ugotovitvi lastniškega deleža zakonca in brez zahtevka po ugotovitvi, da sporno premoženje spada v skupno premoženje); oziroma ali je v takšnem primeru pravilno oblikovan tožbeni zahtevek, v katerem tožnica zahteva zgolj ugotovitev svojega lastniškega deleža na spornih nepremičninah, brez navedbe na kakšnem temelju oziroma podlagi naj bi sploh pridobila lastniški delež na spornih nepremičninah (četudi gre za originaren način pridobitve); (2) ali je v primeru, kadar iz izreka sodbe sodišča prve stopnje izhaja zgolj ugotovitev, da ima tožnica na nepremičninah solastninsko pravico, izrek sodbe pravilen oziroma razumljiv, brez da bi iz izreka sodbe izhajala podlaga oziroma temelj, na podlagi katerega je sodišče tožnici priznalo solastninsko pravico na nepremičninah, in ali je takšno sodbo posledično sploh mogoče preizkusiti, ali je podana kršitev 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP; in (3) ali je v primeru, kadar tožnica zahteva ugotovitev, da ima na premoženju oziroma nepremičninah lastniški delež brez navedbe na kakšni podlagi, ali mora v takem primeru tožnica izkazati pravni interes kot procesno predpostavko in s tem pogoj za dopustnost ugotovitvene tožbe, glede na to, da gre za samostojni ugotovitveni zahtevek.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 198/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - izvršilni naslov - načelo formalne legalitete - obstoj dveh izvršilnih naslovov - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali načeli pravnomočnosti in formalne legalitete dopuščata izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja dopustnost izterjatve terjatve, priznane v postopku poenostavljene prisilne poravnave v posodobljenem seznamu terjatev in naložene v plačilo s sklepom o potrditvi poenostavljene prisilne poravnave.

Ali načeli pravnomočnosti in formalne legalitete dopuščata izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja dopustnost izterjatve terjatve, priznane v postopku poenostavljene prisilne poravnave v posodobljenem seznamu terjatev in naložene v plačilo s sklepom o potrditvi poenostavljene prisilne poravnave?

1. Izvršilno sodišče je s sklepom I 54/2021 z dne 17. 6. 2021 zoper dolžnika dovolilo izvršbo zaradi izterjave denarne terjatve na podlagi Sklepa o potrditvi poenostavljene prisilne poravnave Okrožnega sodišča v Kopru St 850/2015 z dne 14. 8. 2015. Sodišče je ugovoru dolžnika ugodilo, ker obstaja istovetnost med terjatvijo, ki je zajeta v navedenem PP in terjatvijo, o kateri je odločalo Delovno sodišče v Kopru Pd 13/2013 in katera je bila poplačana v izvršilnem postopku I 55/2015. Upnik zatrjuje, da je dolžnik v postopku prisilne poravnave priznal terjatev. Sklep predstavlja izvršilni naslov, ki daje upniku pravico izterjati celoten znesek.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo ugovoru.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo dolžnika.

4. Zoper takšen sklep vlaga predlog za dopustitev revizije upnik. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

‒ Ali načeli pravnomočnosti in formalne legalitete dopuščata izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja dopustnost izterjatve terjatve, priznane v postopku poenostavljene prisilne poravnave v posodobljenem seznamu terjatev in naložene v plačilo s sklepom a potrditvi poenostavljene prisilne poravnave?

5. Pomembnost vprašanj upnik utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava ter neenotne sodne prakse višjih sodišč.

7. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.