TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 20/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninski spor - odgovornost države za delo sodišč - protipravno ravnanje sodišča - protipravno ravnanje instančnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Tožnik uveljavlja odškodnino (med drugim) zaradi domnevno protipravnega ravnanja Višjega sodišča v Ljubljani, ki je v razmerju do pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani neposredno instančno sodišče. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo za povračilo škode, ki naj bi mu nastala v postopku osebnega stečaja nad njim. Zahtevek temelji na trditvah o protipravnem ravnanju Okrožnega sodišča v Mariboru in Višjega sodišča v Ljubljani. Ob vložitvi tožbe je tožnik podal tudi predlog za določitev drugega pristojnega sodišča na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), in sicer Okrožnega sodišča v Celju, saj meni, da ni primerno, da Okrožno sodišče v Ljubljani odloča o pravilnosti postopanja neposredno instančnega sodišča.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Ta se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

4. Tožnik uveljavlja odškodnino (med drugim) zaradi domnevno protipravnega ravnanja Višjega sodišča v Ljubljani, ki je v razmerju do pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani neposredno instančno sodišče. To predstavlja takšno okoliščino, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 28/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odškodninski spor - odgovornost države za delo sodišč - protipravno ravnanje sodnika - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da tožnik zahteva povrnitev škode zaradi ravnanj pristojnega sodišča in tudi od sodnice pristojnega sodišča, narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije, ter predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Kopru vložil tožbo za povračilo škode, ki naj bi mu nastala zaradi postopanja tega sodišča v zadevah P 387/2017 in P 28/2020. Zatrjuje, da naj bi sodnica tega sodišča naklepno odločala pristransko v njegovo škodo. Tožbo je vložil zoper Republiko Slovenijo in sodnico Okrožnega sodišča v Kopru. Iz teh razlogov je tožnik ob vložitvi tožbe predlagal tudi, naj Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Ta se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

4. Okoliščina, da tožnik zahteva povrnitev škode zaradi ravnanj pristojnega sodišča in tudi od sodnice pristojnega sodišča, narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri tem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi in percepcija javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti tega sodišča kot nosilca sodne funkcije, ter predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, to je Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 31/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - čistilka sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolžnica čistilka, ki delo opravlja pri krajevno pristojnem majhnem sodišču, predstavlja tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Lenartu je v teku izvršilni postopek VL 9291/2022 zaradi izterjave 79,09 EUR s pripadki.

2. Okrajno sodišče v Lenartu je predlagalo delegacijo pristojnosti. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da dolžnica, ki je sicer zaposlena na Okrožnem sodišču v Mariboru, opravlja delo čistilke neposredno na pristojnem sodišču. Ker gre za majhen kolektiv (vključno z dolžnico je le 15 zaposlenih), kjer se zaposleni vsakodnevno srečujejo tako po službeni dolžnosti kot tudi na družabnih dogodkih, bi navedena okoliščina lahko pri strankah postopka vzbudila dvom v nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakon o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedlo sodišče, pomenijo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Dolžnica, ki je sicer zaposlena pri Okrožnem sodišču v Mariboru, delo čistilke opravlja pri pristojnem okrajnem sodišču. Gre za relativno majhno sodišče z le dvema sodnikoma in manjšim številom zaposlenih uslužbencev.

Navedeno dejstvo bi v tej zadevi utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, zato narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

6. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 169/2020, I R 152/2019, I R 141/2019 in ostale.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 30/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnik nekdanji mentor stranke v postopku - zavrnitev predloga

Okoliščine, ki jih navaja predlagatelj, ne utemeljujejo delegacije pristojnosti v zadevi.

1. Okrajno sodišče v Murski Soboti je v pravdni zadevi P 23/2022 Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Pojasnilo je, da je bil sodeči sodnik v preteklosti mentor druge tožnice, po opravljenem pravniškem državnem izpitu pa je bila druga tožnica kot strokovna sodelavka zaposlena na Okrožnem sodišču v Murski Soboti, sedaj pa je zaposlena kot strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v Ljutomeru. Zaradi varovanja zaupanja strank ter javnosti v nepristransko delo sodišča predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi. Okoliščine, ki jih navaja predlagatelj, po presoji Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo delegacije pristojnosti v zadevi.

4. Subjektivne okoliščine na strani posameznega sodnika

so lahko razlog za njegovo izločitev in ne krhajo objektivne nepristranskosti celotnega sodišča. Predlagatelj poleg osebnih okoliščin na strani sodnika navaja, da je druga tožnica delala na Okrožnem sodišču v Murski Soboti kot strokovna sodelavka, sedaj pa dela kot strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v Ljutomeru, ki je organizacijska enota Okrožnega sodišča v Murski soboti, enako kot sodišče, ki obravnava tožbo. Vrhovno sodišče ugotavlja, da gre za sodišči s sedežema v različnih krajih, tako da navedena okoliščina ne utemeljuje predloga za delegacijo. Prav tako ni samo po sebi umevno, da okoliščina, da je druga tožnica nekoč delala na Okrožnem sodišču v Murski Soboti kot strokovna sodelavka, tožbo pa je prejelo v obravnavo Okrajno sodišče v Murski Soboti, brez kakršnih koli drugih navedb, narekuje delegacijo pristojnosti (celo izven območja Okrožnega sodišča v Murski Soboti).

5. Zato je Vrhovno sodišče predlog sodišča za prenos pristojnosti zavrnilo.

Sodeči sodnik je bil nekoč mentor drugi tožnici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 162/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog za delegacijo pristojnosti - prenos pristojnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Zakon o pravdnem postopku ugovora zoper izpodbijano odločitev ne predvideva. Zato je Vrhovno sodišče tožnikovo vlogo kot nedovoljeno zavrglo.

1. Tožnik je pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani vložil odškodninsko tožbo zoper Republiko Slovenijo in sodnico Okrajnega sodišča v Ljubljani. V tožbi je podal predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Z izpodbijanim sklepom je Vrhovno sodišče njegov predlog zavrnilo, ker druga toženka ni sodnica sodišča, pred katerim je tožnik vložil tožbo.

2. Zoper sklep o zavrnitvi predloga z prenos pristojnosti je tožnik vložil ugovor, v katerem navaja, da je pri izpodbijani odločitvi sodeloval vrhovni sodnik mag. Matej Čujovič, ki bi se moral iz postopka izločiti, ker je v preteklosti v vlogi okrajnega in vrhovnega sodnika odločal izključno v njegovo škodo. Poleg tega še vnaprej dvomi, da bo Okrožno sodišče v Ljubljani izvedlo neodvisno in pošteno sojenje.

4. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ugovora zoper izpodbijano odločitev ne predvideva. Zato je Vrhovno sodišče tožnikovo vlogo kot nedovoljeno zavrglo (67. člen v povezavi s 377. členom ZPP).

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 37/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristanskost - oče stranke sokrajan sodnice - zavrnitev predloga

To, da je oče ene izmed strank sokrajan sodnice, ni razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Novi Gorici je v teku nepravdna zadeva I N 88/2020. Prva nasprotna udeleženka je v vlogi z dne 2. 3. 2022 predlagala prenos pristojnosti. Navaja, da je prišla do podatka, da naj bi sodeča sodnica Polona Klančič živela v istem kraju kot oče predlagatelja A. A., v naselju ... Gre za majhno naselje, zato se nasprotna udeleženka nikakor ne more otresti občutka, da bo Okrajno sodišče v Novi Gorici v predmetnem postopku ravnalo pristransko.

2. Predlagatelj v odgovoru na predlog za delegacijo trdi, da gre za zavlačevanje postopka.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

5. Predlagateljica zatrjuje, da je podan tisti primer „drugih tehtnih razlogov“ iz 67. člena ZPP, ki je v sodni praksi najbolj pogost. Šlo naj bi za okoliščine, ki bi lahko omajale videz nepristranskosti sodišča.

6. Vendar je njen predlog kljub temu očitno neutemeljen, saj okoliščina, na katero se opira in za katero trdi, da maje videz nepristranskosti, v resnici ne more omajati videza nepristranskosti Okrajnega sodišča v Novi Gorici. Tu namreč sploh ni govora o kakšni subjektivni povezanosti ene izmed strank z razpravljajočim sodnikom.

7. Predlagateljica zatrjuje „prostorsko povezanost“ in še to ne stranke postopka (predlagatelja) s sodnico, marveč komaj njegovega očeta. Pa tudi če bi „prostorska povezanost“ očeta ene izmed strank z razpravljajočim sodnikom ustrezala pojmu subjektivne povezanosti – a niti za tak sklep ni resne podlage -, to ne bi utemeljevalo prenosa pristojnosti, marveč bi bilo lahko v najboljšem primeru zgolj razlog za izločitev konkretnega sodnika oziroma sodnice. Ob takšnem nizu odgovorov je predlog očitno neutemeljen ter ga je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 29/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnica okrožnega sodišča kot stranka v postopku pred okrajnim sodiščem - manjše sodišče - poslovanje v isti sodni stavbi - poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

Ker je sodnica okrožnega sodišča stranka postopka pred okrajnim sodiščem ter sta sodišči v isti zgradbi, sodniki pa se dnevno srečujejo, hkrati je tožena stranka država, je podana potreba po zagotovitvi optimalnega videza nepristranskosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Celju je v teku pravdna zadeva P 56/2022. Okrajno sodišče v Celju je Vrhovnemu sodišču podalo predlog za delegacijo pristojnosti. V njem navaja, da je tožnica sodnica na Okrožnem sodišču v Celju. Z Okrožnim sodiščem v Celju si Okrajno sodišče v Celju deli isto zgradbo in nadstropje, vsa leta "službovanja" se s tožnico redno videvajo in pogovarjajo na hodnikih, v skupnih prostorih, na skupnih sestankih in izobraževanjih, družili pa so se tudi na izletih in raznih dogodkih (praznovanjih) sodelavcev. Meni, da je podan razlog za prenos pristojnosti zaradi zagotovitve objektivne nepristranskosti sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Pojem drugih tehtnih razlogov iz citiranega zakonskega besedila v sodni praksi najpogosteje napolnjujejo ravno okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko omajan videz nepristranskosti sodišča. Okoliščine, ki jih v predlogu navaja Okrajno sodišče v Celju, bi utegnile biti tak razlog. Ne le, da je tožnica sodnica sodišča, ki se nahaja v isti zgradbi kot sodišče, ki naj o zadevi odloči. Po navedbah predlagatelja se sodniki med seboj dnevno videvajo na hodniku in se tudi zasebno družijo. Temu Vrhovno sodišče dodaja okoliščino, da je v obravnavani zadevi tožena stranka Republika Slovenija. Potreba po zagotovitvi čim večjega (optimalnega) videza nepristranskosti sodišča je zato tam večja. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 67. člena ZPP predlogu ugodilo ter sojenje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Šentjurju

Odločitev je skladna s primerljivimi zadevami sodne prakse - glej npr. Sklep VS RS I R 148/2020 z dne 9. 10. 2020 ali starejši sklep istega sodišča I R 86/2000 z dne 9. 11. 2000.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022
VSRS Sklep III DoR 198/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-10

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - tožba za ugotovitev ničnosti pogodbe - pritožbena obravnava - dopuščena revizija

- ali je sodišče druge stopnje glede na okoliščine primera s tem, ko ni izvedlo pritožbene obravnave, zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka in

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je pogodba o poslovnem sodelovanju št. 001/2001 z dne 19. 11. 2001 oz. 27. 11. 2001 (Pogodba), nična?

- ali je sodišče druge stopnje glede na okoliščine primera s tem, ko ni izvedlo pritožbene obravnave, zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka in

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je pogodba o poslovnem sodelovanju št. 001/2001 z dne 19. 11. 2001 oz. 27. 11. 2001 (Pogodba), nična?

1. Sodišče druge stopnje je v relevantnem delu pritožbo tožeče stranke (tožene stranke po nasprotni tožbi) zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko odločitev glede zavrnitve tožbenega zahtevka na izpolnitev Pogodbe št. 001/2001 z dne 27. 11. 2001, ugodilo pa je pritožbi tožene stranke (tožeče stranke po nasprotni tožbi) in spremenilo prvostopenjsko sodbo tako, da je ugodilo tožbenemu zahtevku na ugotovitev ničnosti omenjene pogodbe.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 125/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - preživnina - izterjava preživnine - izvršilni naslov - valorizacija preživnine - uskladitev preživnine - obvestilo csd o uskladitvi preživnine - zavrnitev predloga

I. Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je ugovor dolžnika z dne 20. 9. 2021 zoper sklep o izvršbi in zavarovanju I 1289/2021 z dne 27. 8. 2021 zavrnilo. Zavrnilo je tudi njegov predlog za odlog izvršbe. Iz priloženega sklepa o izvršbi izhaja, da je bilo predlagatelju naloženo, da v roku 15 dni plača preživninske terjatve za mesece od marca do julija 2021 v skupni višini 6.197,00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je dolžnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali je pravnomočna in izvršljiva sodba, ki nima revalorizacijskega dajatvenega zahtevka za plačilo preživnine primeren izvršilni naslov za izterjavo revalorizirane preživnine oziroma ali je obvestilo CSD o uskladitvi preživnine lahko izvršilni naslov za revalorizirani znesek preživnine, če sodba kot temeljni izvršilni naslov nima revalorizacijskega dajatvenega zahtevka in nima določeno, od kdaj se mesečna preživnina sploh začne plačevati in gre za običajno sodbo z mesečnim plačilom preživnine, ampak sodbo, kjer se je preživnina za 17 let vplačala vnaprej v enkratnem znesku? in 2) Ali je pritožbeno sodišče odgovorilo na vse pritožbene očitke dolžnika oziroma ali konkretna obrazložitev izpodbijane sodbe Višjega sodišča v Ljubljani sploh dosega standard kakovosti argumentov sodne odločbe, kot ga je že večkrat opredelilo Vrhovno sodišče v svojih odločitvah ali ne?

Predlagatelj navaja, da v izvršilnem naslovu ni revalorizacijskega dajatvenega zahtevka, zakonska določba 132.a člena ZZZDR, ki določa, da se preživnina valorizira, pa v času izdaje sodbe ni veljala. Meni, da pritožbeno sodišče ni ustrezno obrazložilo sklepa, saj se je sklicevalo le na prepoved izvršilnega sodišča presojati izvršilni naslov.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367a. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367c. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 132a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.