VSRS Sklep I R 55/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sodnik pristojnega sodišča kot zakonec stranke v postopku - ugoditev predlogu

Čeprav je Okrajno sodišče v Ljubljani sicer večje sodišče, pa je toženčeva žena kot sodnica zaposlena prav na pravdnem oddelku, kjer se obravnava konkretna zadeva, odnosi med sodniki na istem oddelku pa presegajo zgolj bežna poznanstva.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani se je po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine in odstopom zadeve na pravdo začel pravdni postopek zoper toženca.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je predlagalo prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je tožena stranka v zakonski zvezi z A. A., ki je sodnica Okrajnega sodišča v Ljubljani, razporejena prav na pravdni oddelek, kjer se obravnava konkretna zadeva. Sodniki istega oddelka se medsebojno poznajo, vsakodnevno videvajo, skupaj udeležujejo oddelčnih kolegijev in sodniških izobraževanj, zato utegne biti prizadet videz objektivne nepristranskosti sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile resen in upravičen dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Izključiti je namreč treba okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi, ker bi se ustvarjal videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi te okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

5. Vrhovno sodišče je že večkrat presodilo, da bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če je stranka v postopku zakonec ali sorodnik uslužbenca pristojnega sodišča,

so pa pri tem pomembne tudi druge okoliščine, predvsem velikost sodišča, povezanost med zaposlenimi, narava spora ipd.

Čeprav je Okrajno sodišče v Ljubljani sicer večje sodišče, pa je toženčeva žena kot sodnica zaposlena prav na pravdnem oddelku, kjer se obravnava konkretna zadeva, odnosi med sodniki na istem oddelku pa presegajo zgolj bežna poznanstva. Po presoji Vrhovnega sodišča bi se zato lahko zastavil dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Domžalah.

Glej sklepe I R 106/2015 z dne 17. 9. 2015, I R 87/2015 z dne 9. 7. 2015, I R 44/2015 z dne 2. 4. 2015, I R 108/2014 z dne 14. 10. 2014, I R 81/2014 z dne 13. 8. 2014 in druge.

Glej npr. sklep I R 113/2020 z dne 4. 9. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 148/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 150/2021

VSRS Sklep I R 193/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 199/2019