TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 194/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pravica do enakega obravnavanja - dokazna ocena - kreditna pogodba - poroštvo - ničnost pogodbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugotovitveni zahtevek, da sta nična hipotekama kreditna pogodba št. ... z dne 8. 7. 2011 in notarski zapis SV 492/11 notarke A. A. z dne 18. 7. 2011. Odločilo je o stroških postopka. Pojasnilo je, da je tožničin mož prejel celotni znesek kredita in da zgolj dejstvo, da je prišlo do napačnega zapisa parcelne številke, na kateri se nahaja zastavljeno stanovanje, ne pomeni, da je bil predmet zavarovanja nemogoč.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj: (1) ali je bila kršena ustavno zagotovljena pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave; (2) ali je predmet pogodbene obveznosti (zavarovanja) nemogoč, nedopusten, nedoločen ali nedoločljiv, če zastavljena nepremičnina ni vpisana v zemljiško knjigo; (3) ali dejstvo, da je prišlo do napačnega zapisa parcelne številke, na kateri se nahaja stanovanje, katerega lastnika sta po prodajni pogodbi tožnica in njen mož pomeni, da je bil v tem primeru predmet zavarovanja nemogoč, nedopusten, nedoločen ali nedoločljiv; (4) ali je sodišče v konkretnem primeru odločalo materialno pravno pravilno?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 90/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode - zavarovalna pogodba - zavarovanje avtomobilske odgovornosti AO plus - kasko avtomobilsko zavarovanje - vzročna zveza - ugovor nenastale pravice - trditveno in dokazno breme - sprememba tožbe - prekluzija - zavrnitev predloga

1. Tožnik od toženke zahteva zavarovalnino za premoženjsko škodo iz naslova sklenjenega KASKO zavarovanja vozila in nematerialno škodo iz naslova sklenjenega AO Plus zavarovanja. Prometna nesreča se je zgodila 8. 1. 2011, ko je tožniku nasproti pripeljalo neznano vozilo, s katerim sta se oplazila, nato pa se je tožnik s svojim vozilom zaletel v obcestno drevo. Trditev toženke, da je bila prometna nesreča nameščena, se ni izkazala za resnično.

2. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo ugotovilo, da je „tožbeni zahtevek po temelju utemeljen“.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in izpodbijano vmesno sodbo potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) obstoja zavarovalnega primera kot pogoja za nastanek odgovornosti toženke za plačilo odškodnine;

2) ali je ugotovitev sodišča, da v škodnem dogodku zatrjevana škoda ni mogla nastati, zadostna za presojo, da tožnik ni dokazal nastanka zavarovalnega primera, in o utemeljenosti ugovora toženke o nenastali pravici;

3) ali se v primeru toženkinega zatrjevanja, da do prometne nesreče ni prišlo na zatrjevani način, najprej presoja tožnikovo trditveno in dokazno breme glede obstoja dejstev, ki tvorijo zavarovalni primer (921. člen Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ), in se šele, če tožnik dokaže, da se je zgodil dogodek, ki pomeni zavarovalni primer, presoja toženkino trditveno in dokazno breme glede fingiranosti prometne nesreče oziroma tožnikovega odnosa do nameščanja prometne nesreče (torej namerne povzročitve prometne nesreče v skladu s 944. členom OZ); in

4) ali je sodišče pravilno uporabilo pravila o spremembi tožbe (od 184. do 187. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) in pravila o prekluziji (286. člen ZPP).

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 921, 944

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 184, 286

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 295/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zadržanje na varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda - podaljšanje zadržanja na varovanem oddelku - preskakovanje pravnih sredstev - obrazložitev odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga

1. Pri nasprotnem udeležencu je prisotna trajna in huda duševna motnja Paranoidna shizofrenija. Trenutno je nameščen pri predlagatelju, ki predlaga podaljšanje obravnave nasprotnega udeleženca v varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda brez privolitve na podlagi sklepa sodišča.

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se predlogu predlagatelja ugodi in se nasprotnemu udeležencu obravnava na varovanem oddelku socialno varstvenega zavoda brez privolitve na podlagi sklepa sodišča, izrečena s sklepom naslovnega sodišča Pr 7/2017 z dne 9. 10. 2020, ki se izteče dne 18. 4. 2021, podaljša za čas enega leta, in sicer do 18. 4. 2022, ter s sprejemom na varovani oddelek socialno varstvenega zavoda A. Do sprostitve prvega prostega mesta na varovanem oddelku A. se nasprotni udeleženec zadrži na varovanem oddelku B., kjer se nahaja sedaj.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi nasprotnega udeleženca in socialno varstvenega zavoda A. zavrnilo in v izpodbijanem delu sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje nasprotni udeleženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je v konkretnem primeru pravilna odločitev sodišča, da so podani pogoji iz prvega odstavka 74. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr), predvsem tisti iz druge, tretje, četrte in pete alineje navedene zakonske določbe;

2) ali je dopustna namestitev nasprotnega udeleženca v drug socialno varstveni zavod, čeprav predlagatelj takega predloga ni podal, ter zgolj na podlagi ugibanja sodnega izvedenca, da bi nasprotnemu udeležencu lahko kje drugje drugače pomagali; in

3) ali je sodišče druge stopnje zagrešilo absolutne bistvene kršitve določb postopka, ker se ni opredelilo do pritožbenih navedb nasprotnega udeleženca.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 74, 74/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 478/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-03

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - preživljanje mladoletnega otroka - odmera preživnine - družinski standard - preživninske zmožnosti zavezanca - premoženjsko stanje staršev - delo s skrajšanim delovnim časom - potrebe otroka - kritje otrokovih potreb - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženec za preživljanje mld. otrok A., B. in C. D. od 8. 1. 2020 za vsakega otroka dolžan plačevati mesečno preživnino v višini 230,00 EUR, ter v I. točki izreka navedene zneske, v presežku do zahtevane preživnine v višini 380,00 EUR pa je tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja naslednja vprašanja: Ali je materialnopravno pravilno stališče, da sodišče kot pravno relevanten kriterij pri presoji preživninske zmožnosti obeh staršev pri enem staršu upošteva dejansko zmožnost preživljanja, pri drugem staršu pa ne. Ali je presoja sodišč, da se pri zakoniti zastopnici upošteva preživninska zmožnost v obsegu zgolj skrajšanega delovnega časa, kljub temu da slednja ne navaja omejitev pri iskanju zaposlitve. Ali je presoja sodišč, da se okoliščina, da so otroci zaupani v vzgojo in varstvo zakoniti zastopnici otrok (kljub intenzivno določenim stikom), upošteva pri porazdelitvi preživninskega bremena pravilna.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 183, 190

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 12/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Rudi Štravs

spor o pristojnosti - spor iz najemnega razmerja za poslovni prostor - območje, kjer leži nepremičnina - izključna krajevna pristojnost - gospodarski spor

Za sojenje v sporih iz zakupa ali najema nepremičnin je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina.

Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče na Ptuju.

1. Upnica (sedaj tožeča stranka) je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki je sklep o izvršbi tudi izdalo. Po ugovoru dolžnika (sedaj tožene stranke) je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom VL 9636/2021 z dne 23. 3. 2021 razveljavilo sklep o izvršbi in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Mariboru.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Opozorilo je, da je tožeča stranka v dopolnitvi tožbe pojasnila, da se predmetni spor vodi o najemnem razmerju na nepremičnini (plačilo najemnine in stroškov, vezanih na uporabo najetih prostorov), zato je skladno s prvim odstavkom 57. člena ZPP za odločanje o sporu izključno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina, to je Okrožno sodišče na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče na Ptuju.

4. Za sojenje v sporih iz zakupa ali najema nepremičnin je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina (prvi odstavek 57. člena ZPP). Poslovni prostori, ki so predmet najemne pogodbe, sklenjene med pravdnima strankama, se nahajajo v k.o. Skrblje, zato je za odločanje v tej zadevi pristojno sodišče na Ptuju. Ker pa pravila o postopku v gospodarskih sporih veljajo tudi v sporih iz pogodb o zakupu ali najemu poslovnih prostorov, sklenjenih med osebama iz prvega odstavka 481. člena ZPP, je za odločanje v tej zadevi stvarno pristojno okrožno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sklenilo, da je za odločanje v zadevi pristojno Okrožno sodišče na Ptuju.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 57, 57/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 47/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninski spor - odgovornost države za delo upravnega organa - upravni postopek - izdaja osebne listine - profesionalna skrbnost

- ali je ravnanje uradnice pri izdaji osebne izkaznice doseglo standard potrebne profesionalne skrbnosti uradne osebe,

- ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da ob uporabi teorije o adekvatni vzročnosti v konkretnem primeru ni pravne vzročnosti med opustitvijo dolžne skrbnosti državne uradnice in tožnikovo škodo,

- ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je sodišče prve stopnje glede vprašanja vzročne zveze nepravilno uporabilo teorijo o predvidljivosti posledice.

Ali je ravnanje uradnice pri izdaji osebne izkaznice doseglo standard potrebne profesionalne skrbnosti uradne osebe?

Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da ob uporabi teorije o adekvatni vzročnosti v konkretnem primeru ni pravne vzročnosti med opustitvijo dolžne skrbnosti državne uradnice in tožnikovo škodo?

Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je sodišče prve stopnje glede vprašanja vzročne zveze nepravilno uporabilo teorijo o predvidljivosti posledice?

1. Tožnik toženkini uslužbenki očita neustrezno in premalo skrbno ravnanje pri preverjanju identitete prosilca za izdajo novega osebnega dokumenta, zaradi česar mu je nastala škoda. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo in toženki naložilo plačilo 15.250,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 2. 2018 do plačila; višji obrestni zahtevek je zavrnilo. Toženki je naložilo tudi plačilo tožnikovih pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo ter sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Tožniku je naložilo plačilo toženkinih pravdnih stroškov.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja naslednja vprašanja:

– Ali je ravnanje uradnice pri izdaji osebne izkaznice doseglo standard potrebne profesionalne skrbnosti uradne osebe?

- Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da ob uporabi teorije o adekvatni vzročnosti v konkretnem primeru ni pravne vzročnosti med opustitvijo dolžne skrbnosti državne uradnice in tožnikovo škodo?

- Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je sodišče prve stopnje glede vprašanja vzročne zveze nepravilno uporabilo teorijo o predvidljivosti posledice?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 14/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Razlog za delegacijo pristojnosti je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča imajo udeleženci sodnih postopkov na razpolago pravna sredstva.

1. Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu je z dopisom z dne 26. 5. 2021 Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tožeče stranke za „prenos pristojnosti na Vrhovno sodišče RS“, ki ga je smiselno štelo kot predlog za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Tožeča stranka predlaga prenos pristojnosti z Višjega sodišča v Mariboru na drugo višje sodišče.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Tožeča stranka predlog za delegacijo pristojnosti utemeljuje na drugih tehtnih razlogih. Le-ti naj bi se nanašali na vprašanje pravilnosti predhodne odločitve mariborskega višjega sodišča v praktično identičnem sporu med tožnico in A., z.o.o., ki je bila za tožnico, v nasprotju z ugodno odločbo Višjega sodišča v Celju (tožnica proti B. z.o.o.), za tožnico neugodna. Razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP je predvsem v smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ne pa morebitno napačno delo sodišča. Za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča imajo udeleženci sodnih postopkov na razpolago pravna sredstva.

5. Tehtni razlogi, ki bi upravičevali postopanje po 67. členu ZPP, tako ne obstajajo. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 231/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

nadaljevanje prekinjenega postopka - ocena ustavnosti ZIZ - umik predloga - predlog za dopustitev revizije - vloga, poslana priporočeno po pošti - napaka pošte - pravočasnost vloge - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžničin ugovor zoper sklep o izvršbi ter odločilo, da slednja sama krije svoje stroške ugovornega in pritožbenega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je dolžničino pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper takšen sklep dolžnica pravočasno vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču dopustitev predlaga zaradi odločitve o vprašanju: ali določilo 112. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) velja tudi za primere, ko stranka v postopku izkazuje oddajo pošiljke s priporočeno pošto, dejansko pa poštna pošiljka zaradi napake pošte ni dosegla sodišča ter je stranka v postopku vlogo poslala ponovno in se ob tem sklicevala na pravilno oddajo prvotne pošiljke?

4. Vrhovno sodišče je s sklepom II DoR 62/2020-5 z dne 22. 5. 2020 vložilo zahtevo za presojo ustavnosti 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), ki jo je Ustavno sodišče vodilo pod opr. št. U-I-225/20-12. Zaradi navedenega je tudi v obravnavani zadevi Vrhovno sodišče s sklepom II DoR 231/2020 z dne 24. 7. 2020 postopek odločanja o predlogu za dopustitev revizije prekinilo.

5. Zakonodajalec je medtem sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ-M), ki je bil objavljen v Uradnem listu RS, št. 36/2021 in sicer 12. 3. 2021. Ta je v 10. členu odpravil protiustavnost ureditve, na kateri je temeljila vložena zahteva za presojo ustavnosti. S prehodno določbo 20. člena je to spremembo navezal tudi na že odprte postopke. Ker je tako ustavnosodna predpostavka iz 156. člena Ustave v celoti odpadla, je Vrhovno sodišče zahtevo za presojo ustavnosti prvega odstavka 10. člena ZIZ umaknilo. Ustavno sodišče je s sklepom U-I-225/20-12 dne 13. 5. 2021 postopek ustavilo.

6. V skladu s 156. členom Ustave se prekinjeni postopek nadaljuje po odločitvi Ustavnega sodišča Republike Slovenije.

8. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju  (2021) - ZIZ-M  - člen 10, 10/1, 20

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 48/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zapuščinski postopek - dedič kot uslužbenec pristojnega sodišča - strojepiska - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je zapustnikova vdova, ki je ena od strank zapuščinskega postopka, strojepiska, zaposlena na pristojnem sodišču in da delo opravlja prav na zapuščinskem oddelku, pri čemer je v pogostih stikih z vsemi sodnicami tega oddelka, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Piranu.

1. Za zapuščinski postopek po uvodoma imenovanem zapustniku je krajevno pristojno Okrajno sodišče v A To je predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Ena od zakonitih dedičev je namreč dolgoletna strojepiska na pristojnem sodišču in dela prav na zapuščinskem oddelku ter je s sodnicami tega oddelka v pogostem, tudi vsakodnevnem stiku, kar bi lahko okrnilo videz nepristranskosti postopanja in odločanja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

5. Okoliščina, da je zapustnikova vdova, ki je ena od strank zapuščinskega postopka, strojepiska, zaposlena na pristojnem sodišču in da delo opravlja prav na zapuščinskem oddelku, pri čemer je v pogostih stikih z vsemi sodnicami tega oddelka, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Piranu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.