VSRS Sklep II DoR 526/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE - USTAVNO PRAVO

dopuščena revizija - osebnostne pravice - poseg v osebnostne pravice posameznika - prepoved posega - javna objava podatkov - družinsko življenje - pravica do svobode izražanja medijev - svoboda tiska - tehtanje ustavnih pravic v koliziji

Ali je odločitev sodišča, ki predlagatelju prepoveduje

– objavljanje podatkov iz osebne družinske zgodovine in družinskega debla tožnikov ter

– objavljanje fotografij iz družinskih albumov, fotografij iz otroških let, fotografij iz časa šolanja oz. izobraževanja, fotografij s počitnic oz. dopustovanja, katera vsebina se nanaša na osebno in družinsko življenje tožnikov,

glede na okoliščine primera pravilna, ali pa takšna odločitev prekomerno posega v ustavno pravico predlagatelja oz. tožene stranke do svobode izražanja?

Revizija se dopusti zoper vprašanju prilegajoč del izpodbijane sodbe glede naslednjega vprašanja:

Ali je odločitev sodišča, ki predlagatelju prepoveduje

– objavljanje podatkov iz osebne družinske zgodovine in družinskega debla tožnikov ter

– objavljanje fotografij iz družinskih albumov, fotografij iz otroških let, fotografij iz časa šolanja oz. izobraževanja, fotografij s počitnic oz. dopustovanja, katera vsebina se nanaša na osebno in družinsko življenje tožnikov,

glede na okoliščine primera pravilna, ali pa takšna odločitev prekomerno posega v ustavno pravico predlagatelja oz. tožene stranke do svobode izražanja?

1. Tožnika naj bi bila najbogatejša Slovenca. Toženka je konec leta 2017 pripravila posebno izdajo revije A. V njej je obširen prispevek o obeh tožnikih. Opremljen je s fotografijami obeh tožnikov ter njunih sorodnikov – tako živečih kot nekaterih pokojnih prednikov. Objavljeni sta tudi fotografiji dveh družinskih grobov. Članek ne obravnava zgolj poslovne plati tožnikov ter - kot se je bilo ubesedilo v doslejšnjem postopku - njune življenjske filozofije in njunih nazorov, marveč tudi podatke o njunih otrocih, podatke o rojstnih datumih, naslovih in podobno.

2. Tožnika sta dosegla izdajo začasne odredbe, s katero sta preprečila, da bi že pripravljena številka revije A. sploh izšla. Nato sta vložila tožbo s prepovednim zahtevkom. Ta je bil predmet tega postopka.

3. Sodišče prve stopnje je zahtevek presojalo v materialnopravni luči 134. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Ugodilo mu je tako, da je toženki v njenih medijih prepovedalo objavljanje podatkov o obeh tožnikih na način, kot so bili prvotno predvideni za objavo v izdaji revije A., predvsem:

– objavo podatkov iz osebne družinske zgodovine in družinskega debla tožnikov;

– objavo podatkov o prejšnjem imenu in priimku in razloge o tem, zakaj je prišlo do spremembe imena in priimka prvotožeče stranke;

– objavo fotografij iz družinskih albumov, fotografij iz otroških let, fotografij iz časa šolanja oz. izobraževanja, fotografij s počitnic oz. dopustovanja, katerih vsebina se nanaša na osebno in družinsko življenje tožnikov;

– objavo podatkov o imenih in priimkih ter starosti otrok tožnikov;

– objavo podatkov o datumu rojstva tožnikov;

– objavo podatkov o naslovu bivališča tožnikov;

4. Pritožbeno sodišče je prepoved bistveno utesnilo in sicer s črtanjem uvodne besede „predvsem“ v opisu prepovedi, s čimer je v alinejah opisane prepovedi spremenilo iz ponazoritvenih v taksativne. Enak učinek ima tudi črtanje pristavka „in podobnimi posegi“. Poleg tega je črtalo tudi prepoved objavljanja podatkov o spremembi imena in o prejšnjem imenu, dalje prepoved objavljanja podatkov o imenih in starosti otrok. Hkrati je obrazložilo, da je izrek sodbe, ki vsebuje pojme kot

osebna družinska zgodovina, družinsko deblo, družinski album, fotografije iz otroških let ter iz časa šolanja, s počitnic ali dopustovanja

, predmet razlage ter da mora biti ta razlaga ustrezno ozka.

5. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije glede dveh vprašanj:

Prvo vprašanje je, ali je odločitev sodišča v predmetni zadevi, ki je v tem, da se predlagatelju prepoveduje

– Objave podatkov iz osebne družinske zgodovine in družinskega debla tožnikov;

– objavljanja fotografij iz družinskih albumov, fotografij iz otroških let, fotografij iz časa šolanja oz. izobraževanja, fotografij iz počitnic oz. dopustovanja, katerih vsebina se nanaša na osebno in družinsko življenje tožečih strank;

– objavljanja podatkov o datumih rojstva tožnikov,

– objavljanja podatkov o naslovu prebivališča tožnikov.

glede na vse okoliščine je pravilna ali pa je odločitev sodišča takšna, da prekomerno posega v ustavno pravico predlagatelja oz. tožene stranke do svobode izražanja?

6. Drugo vprašanje pa se glasi, ali je izrek sodbe, ki ga predlagatelj nato znova povzema, določen in s tem izvršljiv, ali pa gre za abstraktno prepoved, ki ji sodišče ne more oz. ne bi smelo nuditi pravnega varstva?

8. Vrhovno sodišče je presodilo, da je glede v izreku navedenih pravnih vprašanj izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

je v strankinem predlogu izpuščen zaradi očitne pisne napake. A iz celotnega konteksta je brez sence dvoma jasno, kakšna je vsebina predlaganega vprašanja. V nasprotju z načeli poštenega postopka bi bilo, če bi se Vrhovno sodišče glede tega sprenevedalo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 134

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.