VSRS Sklep I Upr 2/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-13

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Andrej Kmecl

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - CIVILNO PROCESNO PRAVO - USTAVNO PRAVO

brezplačna pravna pomoč - delegacija krajevne pristojnosti - pravica do sodnega varstva - videz nepristranskosti sodišča

Prosilec želi pred sodiščem doseči obravnavo njegove zasebne tožbe zoper sodnico A. A. Predlagateljica predseduje sodišču, v katerega okrožje spada tudi okrajno sodišče, na katerem opravlja sodniško funkcijo sodnica A. A. To pomeni, da bi predlagateljica odločala o prosilčevi možnosti uresničevanja pravice do postopka pred sodiščem zoper osebo, ki je sodnica sodnega okrožja, ki ga vodi. Navedeno pa v povezavi z izvajanjem delovnega procesa na sodišču, ko predsednica sama izpostavlja, da ima s sodnico dnevne stike, tudi po presoji Vrhovnega sodišča predstavlja okoliščine, zaradi katerih bi lahko prišlo do posega v objektivni videz nepristranskosti.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Prosilec je pred Okrožnim sodiščem na Ptuju vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči za vložitev zasebne tožbe zoper okrajno sodnico A. A.

2. Predsednica Okrožnega sodišča na Ptuju je z dopisom, ki ga je Vrhovno sodišče prejelo 20. 6. 2022, predlagala, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v zadevi dodelitve brezplačne pravne pomoči. Navaja, da je A. A. sodnica Okrajnega sodišča na Ptuju ter torej opravlja sodniško službo v sodnem okrožju Okrožnega sodišča na Ptuju, sama pa ima kot predsednica tega sodišča dnevne stike z imenovano. Zato in ker se v postopku o dodelitvi brezplačne pravne pomoči v zvezi z ugotavljanjem izpolnjevanja vsebinskega pogoja za dodelitev pomoči iz 24. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) presoja dejansko stanje iz kazenskega postopka, je po mnenju predsednice Okrožnega sodišča na Ptuju nujno, da se zaradi ohranitve videza objektivne nepristranskosti sodišča za odločanje o dodelitvi brezplačne pravne pomoči določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Institut delegacije pristojnosti je namenjen zagotavljanju smotrnosti izvedbe sodnih postopkov, uporabi pa se tudi v primerih obstoja drugih tehtnih razlogov, ki narekujejo prenos odločanja na drugo stvarno pristojno sodišče.

V skladu z ustaljeno sodno prakso tak razlog vzpostavljajo tudi okoliščine, ki lahko vzbujajo dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Iz tega izhaja, da se s prenosom pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja.

5. ZBPP v 1. členu določa, da je namen brezplačne pravne pomoči po tem zakonu uresničevanje pravice do sodnega varstva po načelu enakopravnosti, upoštevajoč socialni položaj osebe, ki brez škode za svoje preživljanje in preživljanje svoje družine te pravice ne bi mogla uresničevati (prvi odstavek). Brezplačna pravna pomoč (med drugim) pomeni pravico upravičenca do celotne ali delne zagotovitve sredstev za pokritje stroškov za pravno pomoč (tretji odstavek istega člena). O dodelitvi brezplačne pravne pomoči odloča predsednik okrožnega sodišča oziroma predsednik specializiranega sodišča prve stopnje (tretji odstavek 2. člena ZBPP).

6. Na podlagi teh določb je razvidno, da odločanje pristojnega organa o prošnji za brezplačno pravno pomoč, še ne pomeni sojenja v zadevi, na katero se prošnja nanaša, to je odločanja sodišča o dopustnosti in utemeljenosti procesnega akta, s katerim se je začel sodni postopek in ki je vložen zoper nasprotno stranko. Pomeni pa odločanje o materialni podstati pravice iz 23. člena Ustave in s tem odločanje o možnosti dostopa do sodnega varstva.

Vrhovno sodišče zato zaradi tesne povezanosti obeh postopkov predlog za prenos odločanja o brezplačni pravni pomoči na drugo stvarno pristojno sodišče oziroma njegov organ obravnava smiselno enako kot primere prenosa pristojnosti sodišča za sojenje, urejenega v postopkovnih zakonih, z namenom zagotavljanja videza nepristranskega odločanja.

7. Kot izhaja iz predloga želi prosilec pred sodiščem doseči obravnavo njegove zasebne tožbe zoper omenjeno sodnico. Predlagateljica predseduje sodišču, v katerega okrožje spada tudi okrajno sodišče, na katerem opravlja sodniško funkcijo sodnica A. A. To pomeni, da bi predlagateljica odločala o prosilčevi možnosti uresničevanja pravice do postopka pred sodiščem zoper osebo, ki je sodnica sodnega okrožja, ki ga vodi. Navedeno pa v povezavi z izvajanjem delovnega procesa na sodišču, ko predsednica sama izpostavlja, da ima s sodnico dnevne stike, tudi po presoji Vrhovnega sodišča predstavlja okoliščine, zaradi katerih bi lahko prišlo do posega v objektivni videz nepristranskosti.

8. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče z namenom odstranitve vsakršnega dvoma v nepristranskost odločitve v postopku o brezplačni pravni pomoči predlogu ugodilo tako, da je kot pristojno za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Mariboru.

Glej npr. 67. člen Zakona o pravdnem postopku(ZPP), na podlagi katerega lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Prim. sklepe Vrhovnega sodišča I R 15/2014 z dne 6. 2. 2014, I Upr 3/2015 z dne 11. 2. 2015, I Upr 6/2015 z dne 2. 9. 2015, I Upr 1/2016 z dne 15. 3. 2016, I R 64/2017 z dne 25. 5. 2017.

Nanjo se je sklicevalo Vrhovno sodišče v sklepu I Upr 2/2021 z dne 5. 5. 2021, ko je odločalo o prenosu pristojnosti v zadevi odločanja o prošnji za brezplačno pravno pomoč, ki jo je vložil obdolženi v postopku preiskave.

To izhaja tudi iz navedb predsednice Okrožnega sodišča na Ptuju v obravnavanem predlogu, da bi odločala o brezplačni pravni pomoči na podlagi pogojev, ki so določeni za pridobitev pomoči v 24. členu ZBPP. Ta določa: „Pri presoji dodelitve brezplačne pravne pomoči se kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči, predvsem da: - zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in - je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena.“ in „Šteje se, da je zadeva očitno nerazumna, če je pričakovanje ali zahtevek prosilca v očitnem nesorazmerju z dejanskim stanjem stvari, če je očitno, da stranka zlorablja možnost brezplačne pravne pomoči za zadevo, za katero ne bi uporabila pravnih storitev, tudi če bi ji njen materialni položaj to omogočal, ali če je pričakovanje ali zahteva prosilca očitno v nasprotju z izidom v zadevah s podobnim dejanskim stanjem in pravno podlago, ali če je pričakovanje ali zahteva osebe v očitnem nasprotju z načeli pravičnosti in morale.“

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 1, 1/1, 1/3, 2, 2/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.