TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 64/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - izvršba za izterjavo denarne terjatve - neposredno izvršljiv notarski zapis kot izvršilni naslov - hipotekarni bančni kredit - valutna klavzula - nepošteni pogoji v potrošniških pogodbah - ničnost - zavrnitev predloga za izvršbo

Revizija se dopusti glede vprašanja ali načelo formalne legalitete dopušča izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja, ali kreditna pogodba za kredit z valutno klavzulo, ki je sklenjena v neposredno izvršljivem notarskem zapisu, v delu, ki se nanaša na glavni predmet pogodbe, vsebuje nepoštene pogodbene pogoje po ZVPot, oziroma, da ugotavlja ničnostne razloge in na tej podlagi zavrne predlog za izvršbo.

Revizija se dopusti glede vprašanja: »Ali načelo formalne legalitete dopušča izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja, ali kreditna pogodba za kredit z valutno klavzulo, ki je sklenjena v neposredno izvršljivem notarskem zapisu, v delu, ki se nanaša na glavni predmet pogodbe, vsebuje nepoštene pogodbene pogoje po Zakonu o varstvu potrošnikov (ZVPot), oziroma, da ugotavlja ničnostne razloge in na tej podlagi zavrne predlog za izvršbo?«

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo izvršbo kreditne obveznosti (stanovanjskega kredita) v korist banke zoper dolžnika na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa hipotekarne kreditne pogodbe.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi dolžnikov ugodilo in sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je sklep o izvršbi razveljavilo in predlog za izvršbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje upnik vlaga predlog za dopustitev revizije. Kot pomembno izpostavlja vprašanje: »Ali načelo formalne legalitete dopušča izvršilnemu sodišču, da v ugovornem postopku presoja, ali kreditna pogodba za kredit z valutno klavzulo, ki je sklenjena v neposredno izvršljivem notarskem zapisu, v delu, ki se nanaša na glavni predmet pogodbe, vsebuje nepoštene pogodbene pogoje po Zakonu o varstvu potrošnikov (ZVPot), oziroma, da ugotavlja ničnostne razloge in na tej podlagi zavrne predlog za izvršbo?«

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 26/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države - odgovornost države za delo sodišč - protipravnost - vzročna zveza - ustaljena sodna praksa - upoštevanje sodne prakse - odprava kršitev v reviziji - zavrnitev predloga

1. Tožnik od toženke zahteva plačilo odškodnine zaradi odločitve sodišč prve in druge stopnje v pravdi zaradi nedopustnosti izvršbe v nasprotju z ustaljeno sodno prakso. Zmotno uporabo materialnega prava je kasneje ugotovilo Vrhovno sodišče.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se zavrne tožbeni zahtevek tožnika, s katerim je zahteval, da mu toženka plača 150.428,33 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 10. 2016 dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje, ali neupoštevanje odločb Vrhovnega in Ustavnega sodišča, ki že tvorijo enotno prakso teh sodišč, s strani nižjih sodišč, lahko že samo po sebi konkretizira grobo kršitev sodniške funkcije, ki je zajeta v sodniški samovolji pri razlagi prava.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 44/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode - izbris iz registra stalnega prebivalstva - izbrisani - kršitev osebnostnih pravic - izguba zaposlitve - opravljanje dela na črno - vzročna zveza - višina škode - metoda izračuna - višina odškodnine - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožniku plača znesek v višini 41.757 EUR, v petih obrokih, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali sta nižji sodišči storili kršitve iz prvega odstavka, 8., 14., in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) z opustitvijo opredelitve do konkretnih ugovorov toženke glede (ne)upoštevanja pravno pomembnih dejstev, neugotovitvijo odločilnih dejstev in glede pravilne uporabe procesnih pravil v povezavi z dokazno oceno;

2) ali sta sodišči odmerili odškodnino za nepremoženjsko in premoženjsko škodo v skladu z materialnim pravom, t. j. prvim odstavkom 11. člena Zakona o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (v nadaljevanju ZPŠOIRSP);

3) ali je materialnopravno pravilna presoja o obstoju vzročne zveze med izbrisom in zatrjevano premoženjsko in nepremoženjsko škodo;

4) ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno, ko sodišči nista upoštevali pravno pomembnega vzroka – prometne nesreče v letu 1987 - pri ugotavljanju tožnikove nezaposlenosti pri odločanju o obstoju vzročne zveze in višini odškodnine;

5) ali sta sodišči nepravilno uporabili materialno pravo s tem, ko nista razmejili posledic nepridobitve državljanstva od posledic izbrisa iz registra stalnega prebivalstva.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 216, 339, 339/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (2013) - ZPŠOIRSP  - člen 11, 11/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 23/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-13

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - pristojnost - varstvo lastninske pravice na nepremičnini - nepremičnina v tujini - zemljiškoknjižni lastnik nepremičnine - pravna oseba v stečaju - pravna oseba s sedežem v RS

Revizija se dopusti glede vprašanja, sodišče katere države je pristojno v primeru, ko posameznik zahteva varstvo lastninske pravice na nepremičnini, ki se nahaja v drugi državi članici EU, zemljiškoknjižni lastnik sporne nepremičnine pa je pravna oseba, zoper katero se v Republiki Sloveniji vodi stečajni postopek.

Revizija se dopusti glede vprašanja: sodišče katere države je pristojno v primeru, ko posameznik zahteva varstvo lastninske pravice na nepremičnini, ki se nahaja v drugi državi članici EU, zemljiškoknjižni lastnik sporne nepremičnine pa je pravna oseba, zoper katero se v Republiki Sloveniji vodi stečajni postopek?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da sodišče Republike Slovenije ni pristojno za reševanje predmetnega spora in da se tožba z dne 17. 10. 2019 zavrže.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 144/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - določitev stikov z otrokom - sprememba odločbe o stikih med starši in otroki - največja korist otroka - dokazovanje z izvedencem - zavrnitev dokaznega predloga - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - pravica do izjave v postopku - pravica do enakega obravnavanja - zavrnitev predloga

1. Mladoletni otrok je v vzgojo in varstvo dodeljen predlagatelju, nasprotna udeleženka pa ima stike. Udeleženca sta sklenila (začasno) sodno poravnavo, s katero sta dogovorila obsežne stike matere, tako da se skrb za otroka že zelo približuje deljenemu skrbništvu. V tem postopku predlagatelj predlaga zoženje tako dogovorjenih stikov matere, ker naj ti stiki otroku ne bi bili v korist.

2. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se zavrne predlog predlagatelja za spremembo stikov in da stiki med mld. A. B. in nasprotno udeleženko potekajo na način, kot je bilo dogovorjeno s sodno poravnavo pred Okrožnim sodiščem v Slovenj Gradcu, opr. št. IV P 119/2017 z dne 27. 11. 2018, in s spremembo, kot je bila dogovorjena z začasno sodno poravnavo pred Okrožnim sodiščem v Slovenj Gradcu, opr. št. I N 10/2019 z dne 10. 10. 2019.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali sta nižji sodišči s tem, ko sta zavrnili izvedbo dokaznih predlogov s postavitvijo izvedenca in zaslišanjem prič, čeprav predlagatelj svojih trditev drugače ni mogel dokazovati, njegove trditve pa niso bile ovržene, storilo kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in kršilo njegove pravice do izjave, poštenega sojenja in enake obravnave (5. člen ZPP ter 22. in 23. člen Ustave RS);

2) ali je pritožbeno sodišče s tem, ko je samo nadomestilo neobstoječe oziroma pomanjkljive razloge za neizvedbo dokaza, storilo kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, poseglo v predlagateljevi pravici do izjave in enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave RS; in

3) ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno oziroma ali sta sodišči spoštovali načelo največje koristi mld. otroka.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 146, 146/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 24/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-13

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Rudi Štravs

dopuščena revizija - začetek stečajnega postopka - plačilo računa - odstop terjatve (cesija) - izpolnitveni upravičenec

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožena stranka ob začetku stečajnega postopka nad A. d.o.o., odstopljene terjatve dolžna poravnati tožeči stranki ali stečajnemu dolžniku.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožena stranka ob začetku stečajnega postopka nad A. d.o.o., odstopljene terjatve dolžna poravnati tožeči stranki ali stečajnemu dolžniku.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 112957/2017 z dne 29. 11. 2017 in zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 115-ih računov, ki jih je sicer stranska intervenientka A., d.o.o., izstavila toženki, ta pa naj bi terjatve do A., d.o.o., odstopila tožnici.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 30/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-13

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Rudi Štravs

dopuščena revizija - dejanja, izvršena pred začetkom stečajnega postopka - izročitev nepremičnine v posest - plačilo kupnine - vzajemno neizpolnjena dvostranska pogodba - začetek stečajnega postopka - prenos lastninske pravice - pretvorba nedenarne terjatve v denarno terjatev

‒ ali je treba položaj, ko je insolventni dolžnik pred začetkom stečajnega postopka že izročil nepremičnino v posest, obravnavati po pravilih o vzajemno neizpolnjeni dvostranski pogodbi, ne glede na to, ali je kupec pred začetkom stečaja plačal celotno kupnino ali samo njen del;

‒ ali začetek stečajnega postopka vpliva na terjatev iz zavezovalnega pravnega posla za prenos lastninske pravice na nepremičnini tako, da nanjo učinkuje 253. člen ZFPPIPP v primeru, ko dolžnik do začetka stečajnega postopka nad njim še ni izvedel razpolagalnega pravnega posla, mu je bila pa pred začetkom stečajnega postopka v celoti plačana kupnina za nepremičnino, nepremičnina pa je bila kupcu izročena v posest.

‒ ali je treba položaj, ko je insolventni dolžnik pred začetkom stečajnega postopka že izročil nepremičnino v posest, obravnavati po pravilih o vzajemno neizpolnjeni dvostranski pogodbi, ne glede na to, ali je kupec pred začetkom stečaja plačal celotno kupnino ali samo njen del;

‒ ali začetek stečajnega postopka vpliva na terjatev iz zavezovalnega pravnega posla za prenos lastninske pravice na nepremičnini tako, da nanjo učinkuje253. člen Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v primeru, ko dolžnik do začetka stečajnega postopka nad njim še ni izvedel razpolagalnega pravnega posla, mu je bila pa pred začetkom stečajnega postopka v celoti plačana kupnina za nepremičnino, nepremičnina pa je bila kupcu izročena v posest.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, toženi stranki naložilo, da je dolžna v korist tožeče stranke izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo za vknjižbo lastninske pravice na dveh nepremičninah.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanj, kot sta opredeljeni v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (uradno prečiščeno besedilo) (2014) - ZFPPIPP-UPB8  - člen 253

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 169/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-23

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neupravičena pridobitev

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je v okoliščinah konkretnega primera, ko gre za zahtevek iz naslova neupravičene uporabe nepremičnine v razmerju lastnik - nelastnik, pravilno stališče sodišča druge stopnje, da bi morala tožeča stranka, da bi uspela s tožbenim zahtevkom, zatrjevati in dokazati tudi svoje prikrajšanje.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je v okoliščinah konkretnega primera, ko gre za zahtevek iz naslova neupravičene uporabe nepremičnine v razmerju lastnik – nelastnik, pravilno stališče sodišča druge stopnje, da bi morala tožeča stranka, da bi uspela s tožbenim zahtevkom, zatrjevati in dokazati tudi svoje prikrajšanje?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbi ugodilo in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 12.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 7. 2018 naprej.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 198

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 201/2020-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-10

UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) Sodba III U 268/2019

Peter Golob (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Nataša Smrekar

izredno pravno sredstvo - predlog za dopustitev revizije - zastopanje po odvetniku - novo pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - datum pooblastila - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vloženemu predlogu za dopustitev revizije je tožničin odvetnik priložil pooblastilo, na katerem je naveden datum 27. 1. 2020. Ker je bilo pooblastilo za vložitev predloga odvetniku dano pred vročitvijo pravnomočne sodbe tožnici (21. 5. 2020), predloženo pooblastilo ni novo v smislu drugega odstavka 95. člena ZPP, zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije, Oddelek v Novi Gorici (v nadaljevanju Upravno sodišče) je na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožnikovo tožbo zoper odločbo Okrožnega sodišča v Novi Gorici, št. Bpp 282/2019 z dne 25. 10. 2019, s katero je bila zavrnjena tožničina prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči v obsegu pravnega svetovanja in zastopanja na prvi stopnji ter v obsegu založitve drugih stroškov sodnega postopka v nepravdni zadevi Okrožnega sodišča v Novi Gorici II N 71/2019.

2. Zoper navedeno sodbo je bil v tožničinem imenu po odvetniku vložen predlog za dopustitev revizije.

3. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

4. V skladu z drugim odstavkom 95. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se po določbi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) uporablja za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, mora pooblaščenec za vložitev izrednega pravnega sredstva predložiti novo strankino pooblastilo.

5. Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva. To pomeni, da ga je morala stranka dati pooblaščencu po tem, ko je bila izpodbijana sodna odločba Upravnega sodišča že izdana oziroma vročena.

6. V obravnavanem primeru je vloženemu predlogu za dopustitev revizije tožničin odvetnik priložil pooblastilo, na katerem je naveden datum 27. 1. 2020. Ker je bilo pooblastilo za vložitev predloga odvetniku dano pred vročitvijo pravnomočne sodbe tožnici (21. 5. 2020), predloženo pooblastilo ni novo v smislu drugega odstavka 95. člena ZPP, zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije na podlagi 377. člena ZPP kot nedovoljen zavrglo.

Prim. sklepe Vrhovnega sodišča II DoR 299/2016 z dne 12. 1. 2017, II DoR 442/2018 z dne 7. 3. 2019, II DoR 463/2018 z dne 7. 3. 2019 in

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 95, 95/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 278/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 296/2021