VSRS Sklep VIII DoR 45/2022-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - kolektivni delovni spor - odpoklic - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je presodilo, da Navodila za volitve predstavnikov delavcev v Svet Centra za socialno delo Ljubljana niso upoštevna pravna podlaga za izvedbo odpoklica člana Sveta.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je presodilo, da Navodila za volitve predstavnikov delavcev v Svet Centra za socialno delo Ljubljana niso upoštevna pravna podlaga za izvedbo odpoklica člana Sveta.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog (pravilno zahtevek) predlagatelja za razveljavitev volilnih opravil in volitev za odpoklic predlagatelja kot člana Sveta centra, ki so potekale v Centru za socialno delo Ljubljana, Dalmatinova ulica 2, Ljubljana, matična številka: 8288151000, dne 24. 11. 2021 in dne 29. 11. 2021 (I/1 točka izreka). Poleg tega je razveljavilo Poročilo volilne komisije o rezultatu glasovanja o odpoklicu člana Sveta zavoda, predstavnika delavcev, z dne 1. 12. 2021 (I/2 točka izreka). Odločilo je še, da predlagatelj sam krije svoje stroške postopka, nasprotnemu udeležencu pa mora povrniti njegove stroške postopka v znesku 1.180,65 EUR, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Zoper navedeno sodbo se je pritožil predlagatelj. Sodišče druge stopnje je njegovi pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je v celoti ugodilo njegovemu zahtevku in nasprotnemu udeležencu naložilo, da predlagatelju povrne njegove stroške postopka pred sodiščem prve stopnje in pritožbene stroške, vse z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Nasprotni udeleženec v predlogu za dopustitev revizije zastavlja sledeča vprašanja:

- ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo s tem, ko je Navodilom za volitve predstavnikov delavcev v Svet CSD Ljubljana z dne 18. 10. 2019, ki sta jih potrdila dva reprezentativna sindikata zavoda, prav tako pa tudi Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, odreklo veljavo zaradi tega, ker jih je sprejel direktor CSD Ljubljana;

- ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da lahko navodila za volitve oziroma odpoklic predstavnikov delavcev v svet zavoda sprejme (samo) svet zavoda in da te pristojnosti ne more prenesti na direktorja niti v primeru, ko mu to možnost z aktom o ustanovitvi daje ustanovitelj;

- ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v povezavi z 19. členom ZDSS-1, ker izpodbijana sodba nima razlogov o odločilnih dejstvih;

- ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo s tem, ko je na podlagi 37. člena Statuta CSD Ljubljana zaključilo, da se morajo pri odpoklicu člana sveta javnega zavoda neposredno uporabljati določbe ZSDU, čeprav ta postopek v celoti urejajo Navodila za volitve predstavnikov delavcev v Svet CSD Ljubljana z dne 18. 10. 2019;

- ali je sodišče druge stopnje kršilo materialno pravo s tem, ker ni pri interpretaciji 37. člena Statuta CSD Ljubljana uporabilo nobene od razlag pravnih norm, zlasti jezikovne, teleološke in logične, oziroma je omenjeni člen interpretiralo v nasprotju s pravili omenjenih razlag;

- ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da obstaja glede sodelovanja delavcev pri upravljanju zavoda preko predstavnikov v organih zavoda pravna praznina, ki jo je potrebno zapolniti z uporabo ZSDU, čeprav je Ustavno sodišče RS v več svojih odločbah izrecno izpostavilo, da je sodelovanje predstavnikov delavcev v organih zavoda urejeno, npr. z ZZ in drugimi zakoni in da glede tega vprašanja ni podana protiustavnost oziroma pravna praznina;

- ali je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. in 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v povezavi z 19. členom ZDSS-1, ker izpodbijana sodba nima razlogov o odločilnih dejstvih.

5. Na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je sodna praksa višjih sodišč neenotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o socialnem varstvu (1992) - ZSV  - člen 55, 57a

Zakon o zavodih (1991) - ZZ  - člen 29, 29/3

Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju (1993) - ZSDU  - člen 1, 1/3, 48, 50

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.