VSRS Sklep II DoR 94/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko in premoženjsko škodo - strah - pravno priznana škoda - pritožbena obravnava - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je uveljavljal povračilo premoženjske in nepremoženjske škode, nastale v prometni nesreči, ki jo je povzročil zavarovanec toženke.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku v pretežnem delu ugodilo. Ob upoštevanju toženkinega delnega plačila, je tožniku prisodilo (1) 13.578,26 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi iz naslova premoženjske škode za povrnitev stroškov za preureditev kopalnice, nakup novega ležišča, električnega invalidskega vozila, očal ter zobovja; (2) 22.326,36 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi iz naslova nepremoženjske škode, ter 63.120,84 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi zaradi izgube na zaslužku. Toženki je naložilo obračun in plačilo davčnega odtegljaja od bruto izgube na zaslužku. Višji tožbeni zahtevek (1.153,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) je zavrnilo ter odločilo o pravdnih stroških.

3. Sodišče druge stopnje je (v ponovljenem sojenju) pritožbo tožnika v celoti zavrnilo, delno pa je ugodilo pritožbi toženke in prisojeno odškodnino delno znižalo, in sicer (1) za nepremoženjsko škodo z 22.326,36 EUR na 15.463,67 EUR ter (2) za škodo zaradi izgube na zaslužku s 63.120,84 EUR na 21.104,35 EUR (skupaj z nespremenjenim zneskom za ostalo premoženjsko škodo mu jo je iz tega naslova prisodilo v skupnem znesku 34.682,61 EUR). Sicer je pritožbo toženke zavrnilo in odločilo o pravdnih stroških.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede pravnih vprašanj, ki naj bi bila pomembna zaradi zagotovitve enotne uporabe prava in pravne varnosti:

1. ali sme pritožbeno sodišče brez oprave pritožbene obravnave ugotoviti drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovilo prvostopenjsko sodišče na podlagi izvedbe dokazov, tudi na podlagi izpovedbe zaslišane pravdne stranke;

2. ali hudi strahovi zaradi prividov, blodenj in strahotnih sanj v oškodovančevem delirantnem stanju, ki so po zaključku tega stanja izzveneli, predstavljajo pravno priznano nepremoženjsko škodo, in ali sodijo v skupino strahov ali v skupino duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti iz 179. člena Obligacijskega zakonika?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo z večino glasov. Proti odločitvi je glasoval vrhovni sodnik mag. Matej Čujovič (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.