TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 295/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - višina odškodnine - izvedensko mnenje - odmera višine denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo - zavrnitev predloga

1. Zavarovanec tožene stranke (v nadaljevanju tožnenka) je povzročilo prometno nesrečo. Tožeča stranka (v nadaljevanju tožnik) je za nastalo škodo zahtevala 48.935 EUR. Stranki sta soglašali, da je 80% posledic na tožnikovem zdravju posledica škodnega dogodka, 20% pa posledica degenerativnih sprememb.

2. Sodišče prve stopnje naložilo toženi stranki, da tožeči plača znesek 26.505,29 EUR. V presežku je zahtevek zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je znižalo prisojeno odškodnino na 6.275 EUR.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožnik. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali je glede na izvedeniško mnenje Fakultete za izvedeniška mnenja torej Komisije za fakultetna izvedeniška mnenja glede na tudi dopolnitev mnenja, ko se ugotavljajo telesne bolečine, duševne bolečine zaradi strahu in duševne bolečine zaradi zmanjšanih življenjskih aktivnosti in ko je ugotovljeno, da je 50% glede trajnega zmanjšanja življenjskih aktivnosti pripisati škodnemu dogodku primerna dosojena odškodnina,

– Ali sodišče II. stopnje kljub več izvedeniških mnenj v spisu, nenazadnje tudi Fakultetnemu mnenju izdelanem po komisiji, lahko v okviru pravnega standarda določi celo cca 75% nižjo odškodnino od sodišča I. stopnje,

– Ali je v okviru materialnega prava dosojena odškodnina kot znižano po sodišču II. stopnje še pravično denarno zadoščenje, ali pa je pravično denarno zadoščenje odškodnina ki jo je dosodilo sodišče I. Stopnje.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 302/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

predlog za dopustitev revizije - odškodnina zaradi posega v osebnostne pravice - relativna javna oseba - svoboda znanosti in umetnosti (svoboda umetniškega ustvarjanja) - zavrnitev predloga

1. Tožnica je zoper toženca vložila tožbo z zahtevkom na prenehanje kršitev njenih osebnostnih pravic in plačilo denarne odškodnine iz naslova nepremoženjske škode.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožničinemu zahtevku, tožencu odredilo odstranitev nekaterih spornih objav ter mu naložilo v plačilo odškodnino v višini 2.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 3. 2020 dalje.

3. Pritožbeno sodišče je v izpodbijanem delu zavrnilo pritožbo toženca in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije toženec. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

- Ali ima tožnica, ki je spletna vplivnica oz. „influencerka“, ki svojo javno podobo gradi na zavestnem izpostavljanju svojega zasebnega življenja javnosti, status absolutne javne osebe? oziroma podredno: Ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča, da je tožnica, ki je spletna vplivnica oz. „influencerka“, relativna javna oseba in ne absolutna javna oseba?

- Ali ima nekdo, ki je na podlagi predhodnih osebnih izpovedi druge osebe iz skupnega družinskega življenja v javnosti predstavljen kot „nasilnež“, in sicer v izrazito negativni luči, pravico, da se javno odzove z objavo svojega pogleda na zadevo, na način, da v svojem odzivu navede nekatera drugačna dejstva iz skupnega družinskega življenja?

- Ali pravica do svobodnega umetniškega ustvarjanja ščiti tudi pravico do osebno-izpovednih pesmi, v katerih osebe, ki so bile navdih za pesmi, niso poimenovane, so pa za določen ozek krog prepoznavne?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 246/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

predlog za dopustitev revizije - spregled pravne osebnosti - odgovornost družbenika družbe z omejeno odgovornostjo za obveznosti družbe - začetek teka zastaralnega roka - zavrnitev predloga

1. Tožnica je od toženke zahtevala plačilo 14.100,04 EUR na podlagi pravil o spregledu pravne osebnosti po 8. členu Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1).

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožničinemu zahtevku ter toženki naložilo, da mora tožnici povrniti pravdne stroške postopka (točka I. in II. izreka).

3. Pritožbeno sodišče je v izpodbijanem delu (točka I. in II. izreka) zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije toženka. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

- Ali družbenica izbrisane družbe A. d. o. o., ki je bila izbrisana iz sodnega registra dne 10. 2. 2016, A. A., stan. ..., odgovarja za obveznosti družbe glede na odločbo Ustavnega sodišča RS, št. U-I-307/11-21 z dne 12. 4. 2012, s katero so bili členi od 1. do 17. Zakona o postopkih za uveljavitev ali odpustitev odgovornosti družbenikov za obveznosti izbrisanih družb (Uradni list RS 87/11 – v nadaljevanju ZPUOOD), razveljavljeni?

- Kdaj začne teči zastaranje zahtevka zaradi spregleda pravne osebnosti oz. ali začne zastaranje teči, ko terjatev do družbe dospe v plačilo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 252/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-08-18

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovalnina - soočenje izvedencev - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 25.000,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije meni, da bi moralo sodišče izvesti soočenje izvedencev dr. Barage in dr. Kelca, ker sta njuni izvedenski mnenji neskladni/nasprotujoči. Zatrjuje tudi kršitev 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je sodišče kršilo postopkovna določila, ko ni izvedlo dokaza s soočenjem izvedencev medicinske stroke in na ta način odpravilo nesoglasja v obeh izvedenskih mnenjih oziroma celo diametralno nasprotne zaključke izvedencev medicinske stroke; in (2) ali je sodišče kršilo postopkovna določila (14. točko drugega odstavka 339. člena ZPP), ko v zadevi ob izostanku izvedbe dokaza s soočenjem izvedencev medicinske stroke ni podalo razlogov, zakaj mnenje izvedenca dr. Barage ni dovolj strokovno, da bi lahko na njegovi podlagi sprejelo končno odločitev (oziroma zakaj je izvedensko mnenje izvedenca dr. Kelca edino in dovolj strokovno, da lahko služi za odločanje v zadevi).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 294/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - predznamba lastninske pravice - pogodba o dosmrtnem preživljanju - zavrnitev predloga

1. Predlagatelj je podal predlog za vpis predznambe lastninske pravice na podlagi Pogodbe o dosmrtnem preživljanju, ki jo je kot preživljalec sklenil s preživljancem A. A.

2. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep, s katerim je sklenilo, da se predlagana predznamba ne dovoli. Predlagatelj je zoper navedeni sklep vložil ugovor, ki ga je sodišče prve stopnje zavrnilo in potrdilo izpodbijani zemljiškoknjižni sklep. Predlagatelj se je zoper odločitev pritožil.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo predlagateljevo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

4. Predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije ter predlaga, naj se ta dopusti glede naslednjih vprašanj:

‒ Ali ustavnoskladna razlaga določb Zakona o zemljiški knjigi omogoča in terja možnost vpisa predznambe lastninske pravice na podlagi pogodbe o dosmrtnem preživljanju?

‒ Ali je Zakon o zemljiški knjigi, ki ne omogoča vpisa predznambe lastninske pravice na podlagi pogodbe o dosmrtnem preživljanju, v skladu z Ustavo?

‒ Ali sklep sodišča druge stopnje zadosti zahtevam po razumni, izčrpni in prepričljivi argumentaciji pravnih stališč iz 22. člena Ustave, ki in kot so se izoblikovale v praksi Ustavnega sodišča in Vrhovnega sodišča?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 48

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 186/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nerazumno dolgo trajanje postopka - pravica do sojenja v razumnem roku - zavrnitev predloga

Nerazumno dolgo trajanje postopka stranko v resnici prizadeva v pravici do sojenja v razumnem roku, ki je sestavni del ustavne pravice iz 23. člena Ustave. A pravno zdravilo zoper takšno protipravno stanje ni vsebovano v institutu iz 67. člena ZPP, marveč v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Ker so torej stranki na voljo pravna sredstva iz 3. člena navedenega zakona, je Vrhovno sodišče strankin predlog po 67. členu ZPP zavrnilo.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Radovljici je v teku pravdna zadeva P 19/1998.

2. Toženec je z vlogo z dne 2. 11. 2021 predlagal, naj Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tej zadevi. Predlog je utemeljil s tem, da je postopek v teku že četrt stoletja, a se nikamor ne premakne. Navaja, da je trajanje postopka preseglo vse razumne meje. Hkrati poudarja, da ne gre za posebej zapleteno zadevo. Opozarja, da sodišče ne izvaja procesnih dejanj. Opisuje primer izpred več let, ko je sodišče narok preklicalo, češ da velja počakati na pravnomočnost druge zadeve, a se tudi po tem ni zgodilo nič.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

5. Vrhovno sodišče je že večkrat pojasnilo, da zgolj nezadovoljstvo stranke z delom sodišča ni problem, ki bi se ga reševalo prek instituta prenosa pristojnosti. Institut prenosa pristojnosti je namenjen zagotavljanju videza nepristranskosti, v poštev pa pride tudi tedaj, ko bi bilo zaradi prostorskih razlogov smotrno, da se zadeva na zemljevidu pristojnosti prestavi drugam.

6. Nerazumno dolgo trajanje postopka stranko v resnici prizadeva v pravici do sojenja v razumnem roku, ki je sestavni del ustavne pravice iz 23. člena Ustave. A pravno zdravilo zoper takšno protipravno stanje ni vsebovano v institutu iz 67. člena ZPP, marveč v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Ker so torej stranki na voljo pravna sredstva iz 3. člena navedenega zakona, je Vrhovno sodišče strankin predlog po 67. členu ZPP zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 23

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 125/2007, enako tudi I R 79/2007

Sklep I R 57/2004, enako tudi I R 58/2004, I R 59/2004, I R 60/2004, I R 61/2004, I R 62/2004
VSRS Sklep I R 113/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog sodišča - zaslišanje sodnika kot priče - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - zavrnitev predloga

Sklop razlogov z opredelitvijo „drugi tehtni razlogi“ so različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. V praksi so to največkrat okoliščine, ki so povezane z dojemanjem strank in javnosti o nepristranskosti sodišča. Vendar v tej zadevi predloga za prenos pristojnosti nista podali stranki, čeprav stranka predlaga zaslišanje sodnice, pač pa sodišče. Vrhovno sodišče meni, da okoliščina, da bo v postopku zaslišana sodnica istega sodišča, ne nudi podlage za racionalno utemeljen dvom javnosti v objektivno nepristranskost sodišča.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Kranju zoper toženca vložil tožbo zaradi plačila 155.000,00 EUR s pripadki, podredno pa zaradi razveljavitve pogodbe o dosmrtnem preživljanju. Sodišče je zaradi možne mirne rešitve spora preložilo narok za nedoločen čas. Med strankama je prišlo do razhajanj, ali je bila sodna poravnava sklenjena ali ne. Tožeča stranka je spremenila primarni tožbeni zahtevek skladu s toženčevo obvezo po dogovoru. Toženec pa je kot dokaz o nesklenjeni poravnavi predlagal zaslišanje razpravljajoče sodnice, ki se je nato izločila, zadeva pa je bila dodeljena drugi sodnici. Sodišče predlaga prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker bi odločanje naslovnega sodišča, kjer so zaposleni le štirje (pravdni) sodniki, ki se redno srečujejo in so medsebojno povezani, lahko vplivalo na percepcijo o nevtralnosti in objektivni nepristranskosti odločanja v postopku.

3. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) na predlog strank ali pristojnega sodišča odloči, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Sklop razlogov z opredelitvijo „drugi tehtni razlogi“ so različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. V praksi so to največkrat okoliščine, ki so povezane z dojemanjem strank in javnosti o nepristranskosti sodišča. Vendar v tej zadevi predloga za prenos pristojnosti nista podali stranki, čeprav stranka predlaga zaslišanje sodnice, pač pa sodišče. Vrhovno sodišče meni, da okoliščina, da bo v postopku zaslišana sodnica istega sodišča, ne nudi podlage za racionalno utemeljen dvom javnosti v objektivno nepristranskost sodišča. Zato je zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 104/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Ana Božič Penko (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - nakazilo denarnih sredstev - trditveno in dokazno breme - prevalitev trditvenega in dokaznega bremena - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Toženka je distributerka tožničinih izdelkov. Pripadajoča nakazila distributerji prejemajo v okviru sistema ... Toženki je bil 13. 9. 2017 na račun v sistemu ... nakazan znesek v višini 63.129,58 EUR. Tožnica trdi, da je bilo nakazilo izvedeno zaradi računovodske napake.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožnici v roku 15 dni plačati 69.784,99 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 9. 2019 dalje do plačila. Kar je tožnica zahtevala več ali drugače je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča druge stopnje. Srž pritožbe je bila toženkina trditev, da tožnica ni uspela dokazati, da je toženki sporni znesek nakazala po pomoti in da toženka do tega zneska ni upravičena. Sodišče je odgovorilo, da je tožnica pojasnila, da toženka ni opravila nobene storitve, da je tudi nikoli ni opravila v tem obsegu in da nikoli v preteklosti ni prejela primerljivega zneska. Sodišče je zaključilo, da tožnica zatrjevanih negativnih dejstev po sami naravi stvari ni mogla dokazovati, dokazno breme pa se je v tem primeru prevesilo na toženko, ki se je sklicevala na nasprotno – toženka je med postopkom trdila, da je bila tudi za mesec avgust 2017 upravičena do plačila, a te trditve ni konkretizirala, še manj pa dokazala.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje storilo bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

Predlagateljica trdi, da sta sodišči kršili pravilo o dokaznem bremenu ter da višje sodišče v razlogih odločitve prihaja samo s seboj v nasprotje. Pri tem se sklicuje na sklep Vrhovnega sodišča II Ips 125/2008.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367a. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367c. člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 214, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 74/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - protipravno ravnanje pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Tožnik v tožbi zatrjuje, da naj bi do napak prišlo v kazenskem postopku, ki je bil v teku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. Tako ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je vložil odškodninsko tožbo zoper Republiko Slovenijo, zaradi neutemeljene spremembe kazni vikend zapora v polni zapor in dolgotrajnega odločanja sodišča v zvezi s tem. Navaja, da sta Okrožno sodišče v Ljubljani in Višje sodišče v Ljubljani izdali odločbe, ki so bile kasneje ugotovljene za nepravilne. Enako sta navedeni sodišči (nepravilno) odločali v postopkih zoper njegovega očeta. Predlagatelj se sklicuje na odločbo, v kateri je predlagateljev oče zahteval prenos pristojnosti, ker je o tožbi odločalo sodišče, katerega sodnica naj bi povzročila vtoževano škodo. Vrhovno sodišče RS

je ugodilo predlogu za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Tožnik v tožbi zatrjuje, da naj bi do napak prišlo v kazenskem postopku, ki je bil v teku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. Tako ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Navedeno predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022