VSRS Sklep I R 101/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-11

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - napake v postopku - načelo nepristranskosti - manjše sodišče - izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Okoliščin, ki jih v svojem predlogu izpostavlja predlagateljica, po presoji Vrhovnega sodišča ni mogoče uvrstiti med "druge tehtne razloge" v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posamičnih sodnikov so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, tako imenovana nujna delegacija po 66. členu ZPP.

1. V nepravdnem postopku zaradi razdelitve solastnega premoženja, ki teče pred Okrajnim sodiščem v Ljutomeru, je predlagateljica podala predlog za določitev drugega pristojnega sodišča na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Meni, da so podani drugi tehtni razlogi za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker naj v konkretni zadevi ne bi bilo mogoče pričakovati objektivnega in nepristranskega sojenja pred Okrajnim sodiščem v Ljutomeru. Predlog utemeljuje s številnimi očitki o postopkovnih kršitvah razpravljajočega sodnika, z družinskimi povezavami njegove soproge z osebo, na katero naj bi nasprotni udeleženec prepisal plačilne pravice, ki so predmet tega postopka, ter s tem, da naj bi podal predlog za njeno postavitev pod skrbništvo in da naj bi jo na ta način želel onemogočiti pri zasledovanju njenih pravic. Navaja še, da skladno z letnim razporedom dela tega sodišča v nepravdnih zadevah odloča zgolj razpravljajoči sodnik.

3. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot „drug tehten razlog“, mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. Zaradi izjemne narave ukrepa iz 67. člena ZPP je treba okoliščine, ki naj bi ga utemeljile, presojati strogo, in sicer tudi v tem smislu, da določitev drugega sodišča ne pride v poštev, kadar za uresničitev pravnih interesov procesnih udeležencev obstajajo drugi pravni instituti. Okoliščin, ki jih v svojem predlogu izpostavlja predlagateljica, po presoji Vrhovnega sodišča ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja in materialnopravnega odločanja posamičnih sodnikov so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, tako imenovana nujna delegacija po 66. členu ZPP. Glede navedb predlagateljice, da naj bi bil po predlogu razpravljajočega sodnika pri pristojnem sodišču uveden tudi nepravdni postopek za odvzem njene poslovne sposobnosti, pa Vrhovno sodišče ugotavlja, da to iz podatkov spisa ne izhaja. Razpravljajoči sodnik je namreč po uradni dolžnosti odredil zaznambo uvedbe postopka delitve zadevnih nepremičnin v zemljiški knjigi,

vendar je zemljiškoknjižno sodišče pri njih za predlagateljico kot imetnico pravic pomotoma vpisalo zaznambo uvedbe postopka zaradi postavitve odrasle osebe pod skrbništvo. Po prejemu obvestila zemljiškoknjižnega sodišča o vpisu zaznambe uvedbe postopka zaradi postavitve predlagateljice pod skrbništvo, pa je razpravljajoči sodnik nemudoma odredil izbris omenjene zaznambe.

5. Ker je Vrhovno sodišče ocenilo, da v predlogu predstavljene okoliščine ne upravičujejo uporabe 67. člena ZPP, je predlog predlagateljice za določitev drugega sodišča za odločanje v tej nepravdni zadevi zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Četrti odstavek 156. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1).

Obvestilo pristojnega sodišča N 23/2021 z dne 1. 6. 2021 (list. št. 8 spisa) ter sklep N 23/2021 z dne 22. 6. 2021 (list. št. 46 spisa).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 66, 67, 70, 70-6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.