VSRS Sklep II DoR 235/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-11

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - najemna pogodba - prepustitev rabe tretjemu - podnajem - kršitev pogodbe - povrnitev premoženjske škode - poslovna odškodninska odgovornost - nepogodbena odškodninska odgovornost - zastaranje odškodninske terjatve - začetek teka zastaralnega roka - škoda, povzročena s kaznivim dejanjem - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožeča stranka po delnem umiku tožbe od sodišča zahteva, naj razsodi, da sta ji toženca dolžna nerazdelno plačati 8.686,70 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 5. 2016 dalje do plačila. Pojasnjuje, da je kot najemodajalka glede stanovanja v drugem nadstropju svoje hiše na naslovu A., sklenila najemno pogodbo z drugim tožencem kot najemnikom, ki je to stanovanje potreboval za svojega sina – prvega toženca. Trdi, da ji je škoda nastala, ker je morala plačati strošek za elektriko, ki je bila porabljena v času trajanja najemne pogodbe, a je ostala neplačana, ter zato, ker je bila nepremičnina zaradi poškodb, ki jih je povzročil prvi toženec z nenamensko uporabo, manjvredna.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo in tožencema naložilo, da sta dolžna v 15 dneh nerazdelno tožnici plačati 8.686,70 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 5. 2016 dalje do plačila (I. točka izreka sodbe); v delu, v katerem je tožeča stranka tožbo umaknila, je postopek ustavilo (II. točka izreka sodbe); odločilo je še, da sta toženca v 15 dneh dolžna tožnici nerazdelno povrniti stroške pravdnega postopka v višini 1.753,06 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po poteku izpolnitvenega roka dalje do plačila (III. točka izreka sodbe).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka spremenilo tako, da je zavrnilo zahtevek za plačilo zneska 240,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 5. 2016 dalje do plačila, v III. točki izreka pa tako, da je znesek stroškov, ki jih morata toženca povrniti tožnici, znižalo na znesek 1.709,20 EUR; v preostalem delu je pritožbo tožene stranke zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje; odločilo je še, da toženca sama nosita stroške pritožbenega postopka.

4. Tožena stranka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je sklenjena najemna pogodba med najemodajalcem in drugo osebo, če se ta oseba z najemodajalcem dogovori, da sama ne bo uporabljala predmeta najema, temveč bo predmet najema uporabljala tretja oseba, ki ji bo predmet najema tudi izročen v rabo?

- Ali je bila osebi, ki se z najemodajalcem ni dogovorila, da bo uporabljala stanovanje, ki je predmet najema, omogočena uporaba tega stanovanja s tem, ko ji je najemodajalec izročil ključe stanovanja za tretjo osebo, ki naj bi skladno z dogovorom med najemodajalcem in prvo osebo uporabljala stanovanje?

- Ali lahko da oseba predmet najema v podnajem drugi osebi, če se z najemodajalcem predhodno ni dogovorila, da bo uporabljala predmet najema, niti ji ni bil predmet najema izročen v rabo ter tudi sicer nima pravice do uporabe predmeta najema?

- Ali subjektivni zastaralni rok za odškodninsko terjatev začne teči, ko si je oškodovanec ogledal poškodovano stanovanje, pod predpostavko, da za ugotovitev obsega škode (določljivost škode) na stanovanju ni bilo potrebno strokovno znanje?

- Ali je mogoče uporabiti daljši zastaralni rok iz 353. člena OZ, če ravnanje, s katerim je bila povzročena škoda, nima zakonskih znakov kaznivega dejanja?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožena stranka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 352, 352/2, 352/3, 353, 587, 600, 600/3, 605

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.