TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 268/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-21

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - preživnina - zmožnosti preživninskega zavezanca - prihodki - zavrnitev dokaznega predloga za postavitev izvedenca - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora za mld. sina na račun tožnice plačati preživnino za čas od 1. 2. 2018 do izdaje sodbe, razvidno iz izreka sodbe, in 425,00 EUR preživnine mesečno od izdaje sodbe dalje. Kar pravdni stranki glede preživnine zahtevata več ali drugače, je zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice in toženca zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije trdi, da sta sodišči napačno ocenili višino njegovih prihodkov, in vztraja, da bi morali postaviti izvedenca ekonomske stroke za pravilno ugotovitev njegovih prihodkov. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je odločitev sodišč o zavrnitvi izvedenca ekonomske stroke, ki je bil predlagan zaradi ugotovitve toženčevih prihodkov, materialnopravno in procesnopravno pravilna; (2) ali je zaradi takšne odločitve ocena, da toženec mesečno zasluži vsaj 3.300,00 EUR, arbitrarna in samovoljna in je s tem posledično kršen 22. člen Ustave; in (3) ali je glede na prihodke obeh strank materialnopravno pravilna odločitev, da toženec nosi višje preživninsko breme, in sicer 60 %, tožnica pa 40 %.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 270/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo zavarovalnine - skupna lastnina - požar - aktivna legitimacija - zavarovanje na tuj račun ali na račun tistega, katerega se tiče - ugoditev predlogu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v zadevi pravilno uporabljena določba 929. člena Obligacijskega zakonika ter 20. člena Splošnih pogojev premoženjskega zavarovanja (ABV 2014).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v zadevi pravilno uporabljena določba 929. člena Obligacijskega zakonika ter 20. člena Splošnih pogojev premoženjskega zavarovanja (ABV 2014)?

1. Tožnica je ena od 4 skupnih lastnic (dedinj) nepremičnine, ki jo je zajel požar. Na podlagi zavarovalne pogodbe, ki jo je sklenila, je zahtevala plačilo zavarovalnine.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku delno ugodilo ter toženko zavezalo, naj tožnici plača 67.501,00 EUR z obrestmi.

3. Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbah obeh pravdnih strank. Sodbo je spremenilo tako, da je sedaj toženka zavezana tožnici plačati 73.568,04 EUR z obrestmi.

4. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije ter predlaga, naj se ta dopusti glede naslednjih vprašanj:

– Ali je sodišče v zvezi s določitvijo višine zavarovalnine pravilno uporabo materialno pravo v kontekstu celovite dokazne ocene, ko je primer presojalo po prvem odstavku 7. člena Splošnih pogojev zavarovanja stanovanjskih hiš EH – polno in ne po drugem in tretjem odstavku tega člena?

– Ali je bila v zadevi pravilno uporabljena določba 929. člena Obligacijskega zakonika ter 20. člen Splošnih pogojev premoženjskega zavarovanja (ABV 2014)?

– Ali je bilo dokazno breme za predložitev soglasij drugih lastnikov na tožnici in bi ji sodišče moralo priznati zavarovalnino zgolj glede na njen lastniški delež, ker dokaznega bremena ni zmogla?

6. Vrhovno sodišče je presodilo, da je glede v izreku navedenega vprašanja izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 929

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 296/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo zavarovalnine iz police življenjskega zavarovanja - zamolčanje pomembnih dejstev ob sklenitvi pogodbe - namerna neresnična prijava ali zamolčanje - ničnost zavarovalne pogodbe - odločanje sodišča druge stopnje brez pritožbene obravnave - prekoračitev trditvene podlage - standard obrazloženosti sodne odločbe - zavrnitev predloga

1. Družba A. d. n. o. je tožnici cedirala terjatev iz zavarovalne pogodbe, sklenjene med navedeno družbo kot zavarovalcem in toženko kot zavarovalnico. Predmet zavarovalne pogodbe je bilo življenjsko zavarovanje za primer smrti zavarovanca A. A. (tožničinega moža). Zakoniti zastopnik zavarovalca, ki je obenem tudi zavarovanec, je ob sklenitvi zavarovalne pogodbe namerno zamolčal, da boleha za epilepsijo, TIA (tranzitorna ishemična ataka) in SOA (sindrom odvisnosti od alkohola). Toženka v primeru vedenja o teh bolezenskih stanjih ne bi sklenila zavarovalne pogodbe. Zavarovanec je umrl ... 2013. Tožnica je o nastopu zavarovalnega primera obvestila zavarovalnico, a je ta izplačilo zavarovalnine zavrnila. S tožbo zahteva izplačilo te zavarovalnine.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek in tožnici naložilo, da toženki povrne stroške postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišče prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče druge stopnje s tem, ko ni izvedlo pritožbene obravnave zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka? 2) Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je zavarovalna pogodba nična? (+ prekoračena trditvena podlaga pri odločitvi o ničnosti) 3) Ali sodba sodišča druge stopnje ustreza zahtevanemu standardu obrazloženosti sodne odločbe? 4) Ali je sodišče druge stopnje ugotavljalo dejansko stanje onkraj trditvene podlage tožene stranke in s tem kršilo določbi prvega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanj ZPP) in 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 339, 339/2, 339/2-10, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 922, 922/2, 932, 932/1, 933, 933/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 312/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - denarna odškodnina za premoženjsko in nepremoženjsko škodo - solidarna odgovornost imetnika nevarne stvari in tretjega - pretrganje vzročne zveze - rentni zahtevek - začetek teka zastaralnega roka - zavrnitev predloga

1. Tožnica uveljavlja odškodnino za premoženjsko in nepremoženjsko škodo, ki ji je nastala zaradi poškodbe na delovnem stroju zavarovanca toženke (zavarovanje civilne odgovornosti). Ta je pri vzdrževanju in obratovanju spornega delovnega stroja opustil več ravnanj, ki bi jih kot upravljalec moral izvršiti, zato je podana njegova odškodninska odgovornost.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 24.641,84 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Višji tožbeni zahtevek glede nepremoženjske škode je zavrnilo, prav tako je zavrnilo zahtevek za plačilo izpadlih dohodkov in mesečne rente. Odločilo je o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožnica sama krije pritožbene stroške.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper odločitev sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnih vprašanjih: 1) Ali v konkretni zadevi obstaja solidarna odgovornost v smislu četrtega odstavka 153. člena OZ za tožnici dosojeno škodo in škodo, ki ji je nastala zaradi nepravilno zdravljenega kompartment sindroma? 2) Ali je zastaranje rentnega zahtevka tožnice začelo teči od vročitve odločbe ZPIZ ali od pravnomočnosti odločbe?

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj v predlogu niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (367.c člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 153, 153/4, 352, 352/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 188/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-22

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - vrnitev v prejšnje stanje - dovoljenost revizije - sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po določbi prvega odstavka 384. člena ZPP je revizija dovoljena samo zoper tisti sklep sodišča druge stopnje, s katerim je postopek pravnomočno končan. Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje ni tak sklep.

1. Sodišče prve stopnje je s svojim sklepom zavrglo predlog druge toženke za vrnitev v prejšnje stanje.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo druge toženke in potrdilo izpodbijani sklep (I. točka izreka) ter drugi toženki naložilo povrnitev tožničinih stroškov pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga druga toženka predlog za dopustitev revizije.

5. Po določbi prvega odstavka 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je revizija dovoljena samo zoper tisti sklep sodišča druge stopnje, s katerim je postopek pravnomočno končan. Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje ni tak sklep. Kot je Vrhovno sodišče pojasnilo v številnih odločba

je postopek v zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje postopek, ki je vzporeden (akcesoren) postopku o glavni stvari. V njem se ne odloča o glavni stvari, temveč le o utemeljenosti predloga za vrnitev postopka v prejšnje stanje, konkretno o tem, ali je bilo določeno procesno dejanje zamujeno iz opravičljivega razloga. Tak sklep nima lastnosti končnosti in postopek z njim ni pravnomočno končan, zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP predlog zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Prim. npr. sklepe Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II DoR 269/2018 z dne 13. 9. 2018, II DoR 117/2016 z dne 23. 6. 2016, II DoR 261/2015 z dne 5. 11. 2015, II DoR 83/2013 z dne 21. 3. 2013, III DoR 37/2012 z dne 17. 7. 2012 in II DoR 473/2012 z dne 14. 3. 2013.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 580/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Vladimir Horvat (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev lastninske pravice - pripadajoče zemljišče k stavbi - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožnica lastnica v izreku navedenih nepremičnin v k. o. A.  in v k. o. B. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je Smučarsko rekreativni center C. prostorska enovita in zaokrožena celota, v kateri tožničine stavbe brez njim namenjenih smučarskih prog, drugih smučarskih objektov in naprav ne morejo delovati. Zato meni, da je treba slednje/sporne nepremičnine šteti kot pripadajoča zemljišča k tožničinim stavbam. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali nakup nepremičnine, na kateri stoji stavba, v stečajnem postopku izključuje novega lastnika te nepremičnine od uveljavljanja pravic na funkcionalnem zemljišču; (2) ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo pri lastninjenju zaokroženega kompleksa nepremičnin, ki v naravi predstavlja smučarsko rekreativni center; in (3) ali je sodišče prve stopnje s tem, ko je sodbo oprlo na nezatrjevano vsebino pogodbe in namen pogodbenih strank, prekoračilo trditveno podlago in s tem tožnici odvzelo pravico do izjavljanja.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 131/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - objektivna nepristranskost sodišča - odškodninska odgovornost sodnika za odločanje v postopku - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to podani tehtni razlogi.

Takšen razlog je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi okoliščina, da je stranka postopka sodnik, ki sodniško funkcijo opravlja prav na pristojnem sodišču, še posebej, če gre za sodišče z manjšim številom sodnikov, ki se dnevno srečujejo, družijo in med seboj posvetujejo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

1. Okrajna sodnica C. C. je v postopku, ki je tekel po uradni dolžnosti (in sicer na pobudo izvršilnega oddelka istega sodišča, pred katerim je tekel izvršilni postopek upnika A. A. zoper B. B. kot dolžnika) in katerega je bil po uradni dolžnosti vključen tudi Center za socialno delo Južna Primorska Koper, odločila, da se B. B. ne postavi pod skrbništvo.

2. Imenovani je zoper Center za socialno delo Južna Primorska Koper, direktorico tega centra in njeno pomočnico ter zoper okrajno sodnico, ki je nepravdni postopek postavitve pod skrbništvo vodila, vložil odškodninsko tožbo na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Kopru.

3. Tožena okrajna sodnica je predlagala prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Sama kot pravdna stranka o zahtevku ne more odločati, čeprav je bila zadeva po vrstnem redu dodeljena prav njej, če bi odločal kateri od ostalih sodnikov tega sodišča, pa bi bila zaradi njihove kolegialne povezanosti z njo prizadeta objektivna nepristranskost sojenja.

4. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to podani tehtni razlogi.

6. Takšen razlog je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi okoliščina, da je stranka postopka sodnik, ki sodniško funkcijo opravlja prav na pristojnem sodišču, še posebej, če gre za sodišče z manjšim številom sodnikov, ki se dnevno srečujejo, družijo in med seboj posvetujejo.

7. Da bi bil izključen vsak razumen dvom strank postopka in javnosti v delo in nepristranskost odločanja sodišča, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Sežani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 627/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - vrnitev posojila - izpodbijanje ugotovljenega dejanskega stanja - dokazna ocena - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožeča stranka (v nadaljevanju tožnik) zahteva od tožene stranke (v nadaljevanju toženka) vračilo zneska v višini 35.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V postopku pred nižjima sodiščema je trdil, da je s toženko sklenil ustno posojilno pogodbo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 35.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 10. 2018 dalje do plačila in odločilo o stroških postopka. Presodilo je, da tožnik ni uspel dokazati, da je s toženko sklenil ustno posojilno pogodbo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo. Odločilo je o pritožbenih stroških. Z dokazno oceno sodišča prve stopnje se je strinjalo.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj: (1) Ali je sodba sodišča druge stopnje ustrezno obrazložena; (2) Ali je bila z izpodbijanima sodbama zagrešena kršitev 22. člena Ustave; (3) Ali je odločitev sodišča, da med strankama ni bila sklenjena posojilna pogodba, materialnopravno pravilna?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 44/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

predlog za dopustitev revizije - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - zakonski pogoji - nerazsodnost - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se nasprotnemu udeležencu postavi skrbnika – Center za socialno delo Ljubljana ter skrbniku naložilo, da je dolžan vestno skrbeti za osebnost, pravice in koristi nasprotnega udeleženca, skrbno upravljati in razpolagati z zneskom preostanka kupnine v višini 102.109,37 EUR, od v izvršilnem postopku prodanega solastnega deleža nasprotnega udeleženca na nepremičnini parc. št. 83/70 k. o. ..., ter nasprotnega udeleženca zastopati pri vseh aktivnostih v sodnih postopkih.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je še, da nasprotni udeleženec sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Nasprotni udeleženec predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je odločitev posameznika v zvezi z razpolaganjem s svojim premoženjem, ki odstopa od običajnega in pričakovanega, sama po sebi razlog za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo?

- Do kod sega pravica posameznika, ki nima psihiatričnih bolezni ali stanj, ki bi predstavljale oviro za prosto razpolaganje, do prostega razpolaganja s svojim premoženjem?

5. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da nasprotni udeleženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Odločalo je v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 57, 57/3

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 262

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.