VSRS Sklep II DoR 28/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Matej Čujovič (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje - vlaganja v posebno premoženje zakonca - povrnitev vlaganj - pogodba o preužitku - razpolaganje s skupnim premoženjem - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženec tožnici plačati 36.653,50 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 4. 2018 daljein tudi oba podredna tožbena zahtevka, po katerih mora toženec tožnici plačati 9.653,50 (po 1. podrejenem zahtevku) oziroma 1.303,79 EUR (po 2. podrejenem zahtevku) z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 4. 2018 dalje ter na ugotovitev, da v skupno premoženje pravdnih strank spadajo vlaganja v višini 54.000,00 EUR (po 1. podrejenem zahtevku) oziroma 62.349,71 EUR (po 2. podrejenem zahtevku) v nepremičnino parc. št. 40/5., k. o. ..., pri čemer znaša delež vsakega od pravdnih strank na tem premoženju 50 % in je toženec dolžan tožnici izplačati 27.000,00 EUR (po 1. podrejenem zahtevku) oziroma 31.174,50 EUR (po 2. podrejenem zahtevku) z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 4. 2018 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec kot preužitkar, A. A. kot hči preužitkarja in prevzemnica ter tožnica kot žena preužitkarja in sopodpisnica so v prisotnosti dveh prič sklenili pogodbo o preužitku v obliki notarskega zapisa, s katero je toženec izročil in prepustil v last in posest prevzemnici A. A. nepremičnino parc. št. 40/5, k. o. ..., v zameno pa se je prevzemnica zavezala, da bo preužitkarju, torej očetu in svoji materi do njune smrti nudila in zagotovila vso potrebno osebno nego in oskrbo. Preužitkar se je v sporazumu s prevzemnico zase in za tožnico dogovoril tudi za dosmrtno služnostno pravico stanovanja v pritličju stanovanjske hiše na parc. št. 40/5. V 9. točki notarskega zapisa je tožnica izrecno izjavila, da se kot sopodpisnica te pogodbe strinja in z njo soglaša. Nižji sodišči sta zaključili, da sta pravdni stranki s pogodbo o preužitku razpolagali s skupnim premoženjem, ki predstavlja vlaganja v nepremičnino, ki je bila posebno premoženja toženca. Ker tega premoženja zato nimata več, drug od drugega ne moreta zahtevati nobenega izplačila iz naslova skupnega premoženja oziroma toženec ni več pravi naslovnik za izplačilo denarnega deleža na skupnem premoženju.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali je pravilno materialno pravno stališče nižjih sodišč, da je tožnica s sopodpisom pogodbe o preužitku, na podlagi katere je bila v njeno korist in v korist njenega tedanjega moža vknjižena služnost stanovanja, tudi razpolagala s skupnim premoženjem, ki ga je v času zakonske zveze vlagala v posebno premoženje tedanjega zakonca in je po razpadu zakonske zveze tožnice in njenega moža, zaradi česar je za povrnitev vlaganj tožnice v posebno premoženje zakonca lahko pasivno legitimirana le hčerka zakoncev kot prejemnica koristi na podlagi pogodbe o preužitku?

(2) Ali je torej za obligacijski zahtevek, ki izvira iz skupnih vlaganj v posebno premoženje zakonca (nepremičnino), s katerim je razpolagal le en zakonec kot zemljiškoknjižni lastnik nepremičnine in ki dejansko predstavlja delitev skupnega premoženja zakoncev že v pravdi, pasivno legitimiran bivši zakonec ali prejemnik koristi na podlagi pogodbe o preužitku?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnica ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 51, 52, 59

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.