VSRS Sklep II DoR 196/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske in premoženjske škode - nesreča z motorjem/motornim kolesom - napaka materiala - odgovornost proizvajalca - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbena zahtevka, da so toženke dolžne solidarno plačati tožniku odškodnino v višini 222.800,00 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zneska 190.000,00 EUR od dneva vložitve tožbe dalje do plačila, od zneska 29.200,00 EUR od 22. 6. 2007 dalje do plačila in od zneska 3.600,00 EUR od dneva vložitve povečanega tožbenega zahtevka do plačila ter da so toženke dolžne solidarno plačati tožnici odškodnino v višini 8.000,00 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva vložitve tožbe dalje do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnika sta zatrjevala, da se je tožnik poškodoval pri vožnji z motorjem, ker je prišlo do loma enega ali več reber ob pestu prednjega platišča. Rebro je zadelo v zavorne čeljusti, kar je povzročilo lom rebra ob zunanjem platišču in izpraznitev tlaka v pnevmatiki, to pa zabitje vilic do spodnje lege, zasuk krmila, zaradi česar je tožnika vrglo iz motorja. Tožnika sta trdila, da je obsežna mikroporoznost na platišču povzročila lom platišča. Tožnik zahteva od toženk, da mu solidarno plačajo premoženjsko in nepremoženjsko škodo, tožnica pa zahteva odškodnino zaradi duševnih bolečin zaradi težke invalidnosti tožnika, ki je njen mož.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo sta tožnika vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali je dopustno o temelju odškodninske odgovornosti odločati zgolj na podlagi izvedenskega mnenja izvedenskega organa, v okviru katerega sta prvotno izvedensko mnenje in dopolnitev izvedenskega mnenja izdelovali različni ekipi strokovnjakov, katerih stališča so si bila v nasprotju, nasprotja pa se niso dala odpraviti niti z dodatnim zaslišanjem strokovnjakov, ki so izvedensko mnenje izdelovali?

(2) Ali je sodišče ob dejstvu, da izvedensko mnenje istega izvedenskega organa ni enotno ter so v njem zaradi različnih stališč strokovnjakov, ki so mnenje izdelovali, nasprotja, ki se niso dala odpraviti niti z dodatnim zaslišanjem vseh strokovnjakov, ki so mnenje izdelovali, v skladu z 254. členom ZPP dolžno pridobiti mnenje drugih izvedencev, kar sta tožeči stranki pravočasno predlagali?

(3) Ali je sodišče pri presoji, ali v konkretnem primeru obstaja več kot 50 % verjetnost, da je do obravnavane prometne nezgode prišlo zaradi napake na motornem kolesu (tj. napaka v materialu sprednjega platišča motornega kolesa), poleg izvedenskega mnenja izvedenskega organa za raziskavo materialov (op. mtealurške stroke) dolžno presojati in upoštevati tudi v postopku pridobljeni mnenji izvedencev za raziskavo prometnih nezgod ter ostale dokazne listine v spisu, na podlagi katerih je moč sklepati, da je edini možni vzrok za obravnavano prometno nezgodo potrebno iskati v kvaliteti materiala porušenega sprednjega platišča motornega kolesa?

(4) Ali je v primeru, ko dva tožnika s tožbo uveljavljata odškodnino iz istega škodnega dogodka, pri čemer pa vsak od njiju uveljavlja odškodnino v različni višini (prvi tožnik v višini 222.800,00 EUR, druga tožnica pa v višini 8.000,00 EUR), njuna obveznost povračila stroškov postopka toženim strankam solidarna ali pa je potrebno obveznost povračila pravdnih stroškov med tožnika porazdeliti v sorazmerju z višino njunih tožbenih zahtevkov?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnika nista izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 254, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.