VSRS Sklep II DoR 267/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zloraba pravic - vložitev tožbe - povrnitev nepremoženjske škode - pravica do časti in dobrega imena - duševne bolečine zaradi razžalitve dobrega imena in časti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Prvi tožnik in druga tožnica zahtevata od toženke odškodnino za nepremoženjsko škodo zaradi razžalitve. Prvi tožnik in toženka sta nekdanja zunajzakonska partnerja. Druga tožnica je tožnikova mati. Prvi tožnik je izpovedal, da mu je toženka rekla, naj mu crkne srčni spodbujevalnik in da je svinja smrdeča, ker dela na kmetiji, kar ga je prizadelo in je duševno trpel. Zaradi tega je občasno kaj popil oziroma je redno pil en teden. V komunikaciji nekdanjih partnerjev so medsebojne žalitve stalnica. Zaradi tožnikovih žalitev je toženka v pobot uveljavljala terjatev iz naslova nepremoženjske škode v višini 2.500,00 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ugotovilo, da obstoji terjatev prvega tožnika do toženke iz naslova nepremoženjske škode v višini 500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 2. 2018 do dne 10. 11. 2020 ter da obstoji v pobot uveljavljana terjatev toženke do prvega tožnika iz naslova nepremoženjske škode v višini 500,00 EUR, v presežku do zneska 2.500,00 EUR pa se v pobot uveljavljana terjatev toženke ne prizna, ker ne obstoji. Terjatvi prvega tožnika in toženke je pobotalo do višine 500,00 EUR. Odločilo je, da je toženka dolžna v petnajstih dneh prvemu tožniku plačati zakonske zamudne obresti od zneska 500,00 EUR od dne 16. 2. 2018 do 10. 11. 2020, v roku petnajstih dni. V presežku je tožbeni zahtevek prvega tožnika zoper toženko zavrnilo. V celoti je zavrnilo tožbeni zahtevek druge tožnice in odločilo, da vsaka stranka sama krije svoje stroške pravdnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo. Presodilo je, da vložitev tožbe zoper toženko ne pomeni zlorabe pravic. Zaključek, da je toženka prvemu tožniku z izrečenimi besedami povzročila duševne bolečine, temelji na objektivnem pomenu izrečenih besed in na izpovedbi prvega tožnika. Izpoved prvega tožnika utemeljuje zaključek, da mu je nastala pravno priznana nepremoženjska škoda v obliki duševnih bolečin, katerih stopnja in trajanje opravičuje odmerjeno odškodnino v višini 500,00 EUR.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- Ali se občasno pitje alkohola oziroma en teden rednega pitja šteje za duševne bolečine, ki opravičujejo prejem denarne odškodnine?

- Ali se vložitev tožbe v predmetnem sporu šteje za zlorabo pravic?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 149/2018, II DoR 153/2018