VSRS Sklep I R 97/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom pristojnega sodišča - nestrinjanje z vodenjem postopka - zavrnitev predloga

Navedbe predlagateljice, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njeno nestrinjanje z načinom vodenja postopka v zvezi s postavitvijo izvedenca, posplošeno navedbo o pristranskosti sodnice, ker se je „pred razpravno dvorano pogovarjala z izvedenko“ in sklepom sodišča, da se izvedensko mnenje dopolni ustno in ne pisno. Te trditve pa same po sebi po mnenju Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča.

1. V tej pravdni zadevi prvostopenjsko sodišče odloča o dodelitvi mld. otroka v varstvo in vzgojo, določitvi stikov in preživnini. Tožeča stranka (predlagateljica) predlog za prenos pristojnosti utemeljuje s svojim nezaupanjem v nepristranskost sodišča prve stopnje in sklicevanjem na načelo ekonomičnosti in smotrnosti, ker ima stranka prebivališče v celjskem okrožju, kar bi pomenilo nižje stroške za stranke in tudi za organe, ki bodo sodelovali pri tem postopku.

2. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Okoliščin, ki jih predlagateljica navaja, ni mogoče subsumirati pod standard „drugega tehtnega razloga“. Navedbe predlagateljice, s katerimi utemeljuje svoj predlog, odražajo predvsem njeno nestrinjanje z načinom vodenja postopka v zvezi s postavitvijo izvedenca, posplošeno navedbo o pristranskosti sodnice, ker se je „pred razpravno dvorano pogovarjala z izvedenko“ in sklepom sodišča, da se izvedensko mnenje dopolni ustno in ne pisno. Te trditve

pa same po sebi po mnenju Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo razumnega dvoma v nepristranskost sodišča. Sodišče prve stopnje je v skladu z ZPP izdalo sklep o postavitvi izvedenke ter kasnejši sklep o (ustni) dopolnitvi izvedenskega mnenja. Vrhovno sodišče je iz navedenih razlogov zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

O navedbah v zvezi s spremembo prebivališča tožeče stranke se je VS že opredelilo v konkretni zadevi (I R 102/2021 z dne 21. 7. 2021):

Ko je postopek aktivno že dlje časa v teku, bodo pogoji za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča iz 67. člena ZPP po naravi stvari izpolnjeni le izjemoma. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, po tem, ko je pristojno sodišče že izvedlo več procesnih dejanj, namreč nujno zavlačuje postopek. Če pa zavlačuje postopek, je to ravno v nasprotju s ciljem instituta določitve drugega stvarno pristojnega sodišča iz 67. člena ZPP, v skladu s katerim naj bi se po spremenjeni pristojnosti postopek lažje opravil.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.