VSRS Sklep II DoR 586/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-12

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - dodelitev otrok v varstvo in vzgojo - zavrnitev predloga

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Med staršema je potekal nepravdni postopek o tem, komu naj se mladoletna otroka zaupata v vzgojo in varstvo, ter glede določitve preživnine in stikov.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta otroka zaradi razpada družine v stiski. Odločitev je oprlo predvsem na mnenje izvedenke, da imata starša še zadovoljive, a šibkejše starševske kapacitete, vendar je glede na osebnostno funkcioniranje nekaj več ovir za izvajanje starševske skrbi na strani mame. Oba starša psihološke potrebe otrok slabo razumeta in otroka izpostavljata svojemu partnerskemu sporu, vendar mama težje nadzoruje svoje vedenje, ko je v stresu, kar otroke spravlja v stisko: z vidika starševstva to resno zmanjšuje njene starševske kapacitete v delu, da ne ščiti otrok pred škodljivimi vplivi, ampak jim večkrat škodljive vplive povzroči sama, težje se vživi v čustva otrok, zato slabše razume njune potrebe, otroka vpleta v partnerski spor, ima nekatere neustrezne vzgojne pristope (pregledovanje telefonov otrok, neuspešnost pri pomiritvi odpora L. pri prihodu na stik, klicanje policije o predaji otroka na stiku …). Ta odstopanja se brez dolgoletnega psihoterapevtskega zdravljenja in po potrebi psihiatričnega zdravljenja spontano ne izboljšajo. Otroka je sodišče zato zaupalo očetu, mami naložilo plačevanje preživnine ter uredilo stike z otrokoma.

3. Sodišče druge stopnje je mamino pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje zavrnilo.

4. Proti sklepu sodišča druge stopnje je nasprotna udeleženka vložila predlog za dopustitev revizije. Navaja, da je že v pritožbi pojasnila, da sodišče prve stopnje ni pogledalo nobenega posnetka niti ga ni povzelo v dokaznem sklepu, temveč je sledilo izvedenki, ne da bi se poprej seznanilo z vsebino (kršitev 217. člena ZPP). Sklep torej nima razlogov o odločilnih dejstvih, sama pa je bila prikrajšana za pravico do izjave. Tudi ne drži, da se posnetek nahaja v prilogi A 13. Podani sta kršitvi 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti vprašanja: 1. Ali je dopustno sodbo ali sklep, s katerim sodišče odloči o glavni stvari, opreti na dokaze, ki jih je uporabil izvedenec v postopku izvajanja dokaza z izvedencem, niso pa bili izvedeni na naroku? 2. Vprašanje seznanitve strank z dokazi, na katere izvedenec opre svoje mnenje? 3. Ali je pravilen zaključek sodišča, da šteje dokaz za izvedenega zgolj zato, ker se nahaja v prilogah spisa (ima dodeljeno listovno številko)?

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog nasprotne udeleženke zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.