TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 215/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev - prepozen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije prejelo po izteku 30-dnevnega roka, zato je predlog zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugotovitveni tožbeni zahtevek, da v skupno premoženje pravdnih strank spada terjatev v višini povečanja vrednosti zaščitene kmetije v višini 100.000,00 EUR, da je delež pravdnih strank na skupnem premoženju enak in da je toženec dolžan tožnici izplačati njen delež na skupnem premoženju v višini 50.000,00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367. b člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Iz vročilnice izhaja, da je tožničina prvotna pooblaščenka sodbo sodišča druge stopnje prejela 12. 3. 2021. Zadnji dan tridesetdnevnega roka je bil tako v nedeljo, 11. 4. 2021, in se je skladno s četrtim odstavkom 111. člena ZPP iztekel naslednji dan, v ponedeljek, 12. 4. 2021. Predlog, ki ga je pooblaščenec tožnice na Vrhovno sodišče vložil s priporočeno pošiljko v torek, 13. 4. 2021, je torej vložen po poteku roka iz prvega odstavka 367. b člena ZPP, zato ga je Vrhovno sodišče kot prepoznega zavrglo.

6. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/4, 367b, 367b/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 69/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - tedenski počitek - misija - slovenska vojska

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede plačila za nezagotovljen dnevni počitek in višine le-tega.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede plačila za nezagotovljen dnevni počitek in višine le-tega.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da je dolžna tožniku plačati 2.626,05 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 4. 2016 do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede opredelitve, da gre pri dnevnem počitku pripadnikov Slovenske vojske na vojaških misijah v tujini za enovito pravico in da mora biti ta zagotovljena v obliki 11 urnega počitka in ali je pravilno stališče toženke, da je tožnik upravičen do odškodnine le za razliko ur med 11 urami in zagotovljenimi 7,5 urami dnevnega počitka.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 155

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 74/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne. Tožnik je s svojimi vprašanji zgrešil relevantno problematiko tega spora. Prav tako ni postavil vprašanja glede pravilne uporabe prvega odstavka 109. člena ZDR-1, kar bi bilo lahko ključno za rešitev tega spora.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 1. 5. 2019. Posledično je zavrnilo reparacijski zahtevek in zahtevek za priznanje pravic iz delovnega razmerja do izdaje sodbe sodišča prve stopnje z denarnim povračilom. Odločilo je, da vsaka stranka sama krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali enkratna prodaja izdelkov iz dopolnilne dejavnosti na kmetiji ustreza opravljanju pridobitne dejavnosti v smislu 8. točke prvega odstavka 110. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS, št. 21/2013 in naslednji). Meni, da bi morali nakup izdelkov po priči A. B. šteti za navidezni odkup in da je ta pridržan le policiji, zato je izvedeni dokaz z zaslišanjem te priče nezakonit. Priča in detektiv sta delovala usklajeno, zato sodišče na tem ne bi smelo graditi svojih ugotovitev.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Ker ne obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog kot neutemeljen zavrnilo. Tožnik je s svojimi vprašanji zgrešil relevantno problematiko tega spora. Prav tako ni postavil vprašanja glede pravilne uporabe določbe prvega odstavka 109. člena ZDR-1, kar bi bilo lahko ključno za rešitev tega spora.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 18/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-27

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - postopek osebnega stečaja - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Dejstvo, da je dolžnik zaposlen pri sodišču, ki je pristojno odločati o zadevi, da se vsakodnevno srečuje (tudi) s sodniki, ki (lahko) o zadevi odločajo, utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja tudi upoštevaje naravo zadeve – stečajni postopek, v kateri se razkrivajo določene okoliščine iz osebnega življenja dolžnika.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Nad dolžnikom je v teku postopek osebnega stečaja. Ker je dolžnik pri koprskem okrožnem sodišču zaposlen kot administrator in opravlja delo, pri katerem se dnevno srečuje z drugimi zaposlenimi tega sodišča, je Okrožno sodišče v Kopru v luči varovanja objektivnega videza nepristranskosti sodišča Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Dejstvo, da je dolžnik zaposlen pri sodišču, ki je pristojno odločati o zadevi, da se vsakodnevno srečuje (tudi) s sodniki, ki (lahko) o zadevi odločajo, utegne povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja tudi upoštevaje naravo zadeve – stečajni postopek, v kateri se razkrivajo določene okoliščine iz osebnega življenja dolžnika.

4. Navedeni razlog predstavlja tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 10/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristanskost sodišča - odškodninski spor - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - protipravnost ravnanja sodišča

Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Tožnica je pri Okrožnem sodišču v Kopru vložila tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine zoper Republiko Slovenijo. Trdi, da je toženka odgovorna za protipravno ravnanje Okrožnega sodišča v Kopru v zvezi z izdajo začasne odredbe v kazenskem postopku opr. št. I K 18896/2011.

2. Okrožno sodišče v Kopru je po predsednici sodišča Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Meni, da sodniki koprskega sodišča zaradi ohranjanja zunanjega videza nepristranskosti ne bi smeli odločati o zatrjevanem protipravnem ravnanju svoje kolegice, kazenske sodnice tega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Tožnica v tožbi očita pristojnemu sodišču, da naj bi bilo ravnalo protipravno zaradi predolgega trajanja pravdnega postopka oziroma postopka z razveljavitvijo klavzule pravnomočnosti. Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova. Med druge tehtne razloge je tako mogoče šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti, ki je povezana s percepcijo strank in javnosti o nepristranskosti pristojnega sodišča.

5. Navedeni razlogi predstavljajo tehtne razloge v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Kranju.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dopolnitvi zakona o pravdnem postopku (1980) - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 78/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-27

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Jan Zobec (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - registrski postopek - revizija zoper sklep - zavrnitev predloga za prekinitev postopka - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno o zavrnitvi predloga za prekinitev postopka vpisa sklepa o prenosu preostalih delnic na glavnega delničarja (33. člen ZSReg in tretji do peti odstavek 590. člena ZGD-1), ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal v skladu s prvim odstavkom 384. člena ZPP. Zato v takih primerih tudi ni dovoljeno predlagati, da se revizija dopusti

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo in potrdilo prvostopenjski sklep, da se predlog za prekinitev postopka vpisa sklepa o prenosu preostalih delnic na glavnega delničarja zavrne.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlagata udeleženca predlog za dopustitev revizije.

4. Na podlagi 37. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1), ki se v registrskem postopku uporablja smiselno na podlagi 19. člena Zakona o sodnem registru (ZSReg), je zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon o pravdnem postopku. Po prvem odstavku 384. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 42. členom ZNP-1 pa lahko stranke vložijo revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan.

5. Sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno o zavrnitvi predloga za prekinitev postopka vpisa sklepa o prenosu preostalih delnic na glavnega delničarja (33. člen ZSReg in tretji do peti odstavek 590. člena Zakona o gospodarskih družbah - ZGD-1), ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal v skladu s prvim odstavkom 384. člena ZPP. Zato v takih primerih tudi ni dovoljeno predlagati, da se revizija dopusti (drugi odstavek 367. člena ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je tako predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 367b, 384, 384/1, 384/4

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 590

Zakon o sodnem registru (1994) - ZSReg  - člen 33

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 54/2021-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-04

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - javna dražba - plačilo varščine - sodelovanje na javni dražbi - neudeležba - pogodbena kazen

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sankcija plačila pogodbene kazni na podlagi 4. točka Pogojev javne dražbe in prodaje doleti tudi dražitelja, ki se po plačilu varščine javne dražbe ni udeležil.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sankcija plačila pogodbene kazni na podlagi 4. točka Pogojev javne dražbe in prodaje doleti tudi dražitelja, ki se po plačilu varščine javne dražbe ni udeležil.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek, s katerim je tožnica od toženke vtoževala vračilo plačane varščine v višini 36.000,00 EUR s pripadajočimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Za sprejeto odločitev sta glasovala vrhovna sodnika dr. Mile Dolec in Franc Seljak (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 162/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - vračilo posojila - zamudna sodba - pogoji za izdajo zamudne sodbe - vročanje sodnih pisanj - fikcija vročitve - izpodbojna zakonska domneva - pravica do izjave v postopku - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožeča stranka s tožbo od sodišča zahteva, naj toženi stranki naloži vrnitev preostanka posojila v višini 33,90983 bitcoin-ov (BTC) po njuni posojilni pogodbi z dne 8. 10. 2015.

2. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo tožbenemu zahtevku v celoti ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo zamudno sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožena stranka predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je pritožbeno sodišče bistveno kršilo določilo 7. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ko je v nasprotju z določbami tega zakona potrdilo izdano zamudno sodbo in svojo odločitev temeljilo na fikciji vročitve, ne da bi toženi stranki dalo možnost izpodbijanja fikcije vročitve, kljub edinokrat evidentno in nesporno izkazani seznanjenosti s tožbo dne 22. 6. 2020 (in ne dne 20. 6. 2020)?

- Ali je pritožbeno sodišče bistveno kršilo ZPP pri presojanju samega namena vročitve skladno z določilom 142. člena ZPP glede na dejstvo, da je sam osnovni namen vročitve dvojen:

1. 1. zagotovitev, da sodno pisanje dejansko prispe v roke tožene stranke, ter

2. da mora za uporabo izjeme – kar fikcija vročitve je – obstajati legitimen razlog, da ne poseže v bolj varovano pravico tožene stranke (naslovnika) do pravnega varstva in obrambe skladno z 22. členom Ustave RS?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožena stranka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 142/3, 142/4, 339, 339/2, 339/2-7, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 569

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 216/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - postavitev izvedenca medicinske stroke - zavrnitev dokaznega predloga - standard obrazloženosti odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga

1. Tožnica je od toženke uveljavljala plačilo odškodnine zaradi namerne povzročitve velike materialne in nematerialne škode, pretrpljenih duševnih bolečin, prestanega strahu zaradi bojazni izgube doma in imetja, povzročeni škodi njenemu ugledu in dobremu imenu ter časti in okrnitev osebnostnih pravic.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica od toženke zahtevala plačilo odškodnine v višini 500.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje do plačila. Odločilo je, da je tožnica v roku 15 dni dolžna toženki povrniti stroške postopka v znesku 3.906,00 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki sami nosita svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pravnem vprašanju: Ali se je pritožbeno sodišče dolžno argumentirano opredeliti do pritožbenih navedb in dokaznih predlogov, skladno z ustavno zagotovljeno pravico iz 22. in 23. člena Ustave RS (v nadaljevanju URS)? Uveljavlja kršitev po 8. in 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter kršitev 22., 23. in 25. člena URS in 6. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in svoboščin. Sklicuje se na odločbi Ustavnega sodišča RS (Up-771/11-10, Up-163/98) in odločbe Vrhovnega sodišča (II Ips 213/2014, VIII Ips 141/2015, II Ips 206/2015, III Ips 42/2014, III Ips 27/2012, II Ips 720/2003, II Ips 64/2009, II Ips 216/2008, II Ips 720/2003).

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, izpostavljenega v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je njen predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (367.c člen ZPP). Tožnica, ki s predlogom ni uspela, namreč sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8, 339/2-14, 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.