TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 32/2022-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-29

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - študentsko delo - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika za ugotovitev, da je pri toženi stranki od 21. 5. 2018 dalje delal v prikritem delovnem razmerju, da mu je dolžna tožena stranka ponuditi v podpis pogodbo o zaposlitvi za polni delovni čas za delovno mesto sistemskega administratorja pod enakimi pogoji, kot jih nudi drugim zaposlenim sistemskim administratorjem z datumom nastopa dela 21. 5. 2018 in mu za to obdobje priznati vse pravice iz delovnega razmerja, mu priznati delovno dobo, ga prijaviti v obvezna zavarovanja in mu izračunati ter izplačati pripadajočo plačo, zmanjšano za že izplačane in obračunane zneske, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Zavrnilo je tudi njegov zahtevek za izplačilo vseh ostalih plačil v skladu s Kolektivno pogodbo tožene stranke (bolniška nadomestila, regres za letni dopust, dodatno pokojninsko zavarovanje, božičnico), zahtevek za povrnitev stroškov v zvezi z delom, zahtevek za ugotovitev, da mu je delovno razmerje pri toženi stranki 16. 9. 2020 nezakonito prenehalo in zahtevek za poziv na delo k toženi stranki. Odločilo je še, da vsaka stranka sama krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem sprašuje, ali je bilo njegovo delo pri toženi stranki dejansko študentsko delo. Ne strinja se z ugotovitvami sodišč prve in druge stopnje, da v njegovem delu pri toženi stranki ni bilo vseh elementov delovnega razmerja. Meni, da je šlo v njegovem primeru za zlorabo študentskega dela. Navaja sodbe vrhovnega sodišča, od katerih naj bi odločitev sodišča druge stopnje odstopala.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ne ugotavlja razlogov za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 4, 18

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 5/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-10

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - začasno in občasno delo

Institut začasnega ali občasnega dela je urejen v členih 27.a do 27. g člena ZUTD. Začasno ali občasno delo je v prvem odstavku 27.a člena opredeljeno kot posebno pogodbeno razmerje med delodajalcem in upravičencem, v tretjem odstavku 27.a člena pa je izrecno določeno, da v sporih med delodajalcem in upravičencem po tem zakonu odloča delovno sodišče.

Za odločanje v tem sporu je pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je na Delovno in socialno sodišče v Ljubljani vložil tožbo, s katero je zahteval plačilo za delo, ki ga je za toženko opravil na podlagi pogodbe o opravljanju začasnega oziroma občasnega dela z dne 1. 6. 2020.

2. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani je s sklepom I Pd 654/2021 z dne 25. 11. 2021 odločilo, da v tej zadevi ni stvarno pristojno. Iz obrazložitve sklepa izhaja, da v zadevi ne gre za delovni spor, ker tožnik dela ni opravljal na podlagi pogodbe o zaposlitvi, pač pa na podlagi pogodbe civilnega prava. Zato je sklenilo, da za je odločanje v tem sporu pristojno Okrajno sodišče v Kamniku.

3. Okrajno sodišče v Kamniku je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v zadevi stvarno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani, in sicer na podlagi tretjega odstavka 27. a člena Zakona o urejanju trga dela (ZUTD, Ur. l. RS št. 80/2010 in naslednji).

4. Za odločanje v tej zadevi je stvarno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

5. Predmet spora v tej zadevi je plačilo za delo, opravljeno na podlagi pogodbe o začasnem oziroma občasnem delu. Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) v prvem odstavku 5. členu v točkah a) do g) določa primere, ki se štejejo za individualni delovni spor in za katere je pristojno delovno sodišče, medtem ko v h) točki določa, da je pristojnost delovnega sodišča podana tudi, če tako določa zakon.

6. Institut začasnega ali občasnega dela je urejen v členih 27.a do 27. g člena ZUTD. Začasno ali občasno delo je v prvem odstavku 27.a člena opredeljeno kot posebno pogodbeno razmerje med delodajalcem in upravičencem, v tretjem odstavku 27.a člena pa je izrecno določeno, da v sporih med delodajalcem in upravičencem po tem zakonu odloča delovno sodišče.

7. Glede na navedeno je za odločanje v tem sporu na podlagi h) točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1, v povezavi s tretjim odstavkom 27.a člena ZUTD, stvarno in krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

8. Vrhovno sodišče je odločilo na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji).

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1-h

Zakon o urejanju trga dela (2010) - ZUTD  - člen 27a, 27a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 11/2022-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-15

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugotavljanje invalidnosti - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika za odpravo odločb tožene stranke z dne 24. 12. 2019 in 5. 9. 2017 ter da se ga razvrsti v I. kategorijo invalidnosti oz. podrejeno v II. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni in prizna pravico na podlagi ugotovljene kategorije invalidnosti v roku 30 dni od pravnomočnosti te sodbe. Odločilo je še, da tožnik sam nosi svoje stroške postopka.

2. Zoper to odločitev se je pritožil tožnik. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo, potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje in odločilo, da tožnik sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja sledeči vprašanji:

– ali je sodišče v postopku presoje invalidnosti dolžno ugotoviti vsebino dejanskega tožnikovega dela oz. vsebine njegovega poklica ter jo primerjati z njegovimi zdravstvenimi omejitvami;

– ali je sodišče v postopku presoje invalidnosti dolžno zdravstvene omejitve ugotavljati in utemeljiti na podlagi izvedeniškega mnenja izvedenca tiste specialnosti, ki ustreza zavarovančevim zdravstvenim omejitvam.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če je praksa višjih sodišč neenotna; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ne ugotavlja razlogov za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 21/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-12

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

predlog za dopustitev revizije - ničnost letnega poročila - izpodbijanje skupščinskega sklepa - aktivna legitimacija - dopuščena revizija

- ali je sodišče z zavrnitvijo primarnega tožbenega zahtevka na ugotovitev ničnosti letnega poročila pravilno uporabilo prvi odstavek 401. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) in

- ali ima delničar kljub temu, da je v postopku prisilne poravnave izgubil status delničarja pravico do nadaljnjega izpodbijanja sklepov skupščine na podlagi395. člena ZGD-1.

- ali je sodišče z zavrnitvijo primarnega tožbenega zahtevka na ugotovitev ničnosti letnega poročila pravilno uporabilo prvi odstavek 401. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) in

- ali ima delničar kljub temu, da je v postopku prisilne poravnave izgubil status delničarja pravico do nadaljnjega izpodbijanja sklepov skupščine na podlagi395. člena ZGD-1.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo primarni zahtevek tožnice za ugotovitev ničnosti revidiranega letnega poročila družbe A. d. d. za poslovno leto 2013 (skupaj z revizorjevim poročilom) in za razveljavitev sklepov skupščine delničarjev družbe A. d. d. z dne 29. 8. 2014, s katerimi so bile podeljene razrešnice predsedniku uprave mag. B. B. za obdobje od 15. 7. 2013 dalje do izteka poslovnega leta, članici uprave C. C. za obdobje od 19. 12. 2013 do 31. 12. 2013 ter članom nadzornega sveta za poslovno leto 2013 (1. točka izreka). Sodišče je nadalje ugodilo podrednemu zahtevku za razveljavitev sklepov skupščine delničarjev družbe A. d. d. z dne 29. 8. 2014, da skupščina delničarjev družbe sprejme revidirano letno poročilo za leto 2013, skupaj z revizorjevim poročilom, ter podeli razrešnice predsedniku uprave mag. B. B. za obdobje od 15. 7. 2013 dalje do izteka poslovnega leta, članici uprave C. C. za obdobje od 19. 12. 2013 do31. 12. 2013 in članom nadzornega sveta za poslovno leto 2013 (2. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijani 2. točki izreka spremenilo tako, da je tožbo v delu, ki se nanaša na podredni zahtevek, zavrglo (III. točka izreka). Pritožbi tožeče stranke in stranskega intervenienta D. D., obe zoper 1. točko izreka prvostopenjske sodbe, je sodišče druge stopnje zavrnilo in v 1. točki izreka potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (IV. in V. točka izreka).

3. Zoper sodbo in sklep sodišča druge stopnje vlaga stranski intervenient D. D. predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 395, 395/2, 401

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 237/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-15

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke z dne 27. 11. 2019 in odločbo toženke z dne 17. 7. 2019 delno spremenilo tako, da se tožnika razvrsti v III. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni ter se mu prizna pravica do premestitve na drugo delovno mesto z omejitvami: lažje fizično delo, z ročnim premeščanjem bremen do 7 kg, brez stalnih in/ali pogostih prisilnih drž ledvene hrbtenice, brez izpostavljenosti vibracijam, s polnim delovnim časom od 4. 7. 2019 dalje. Tožbeni zahtevek, da se odpravi odločba toženke z dne 17. 7. 2019, da se tožniku od 4. 7. 2019 dalje prizna pravica do dela s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno oz. 20 ur tedensko na delovnem mestu sekač-traktorist, da mora toženka tožniku v 30 dneh po pravnomočnosti sodbe izdati odločbo o pravici, odmeri in plačevanju delnega nadomestila za invalidnost in da mora delodajalec A. d. o. o. tožniku zagotoviti pravico do dela s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno, je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika in stranskega intervenienta na strani tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje tožnik in stranski intervenient na strani tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavljata več vprašanj, ki se pretežno nanašajo na zatrjevane bistvene kršitve določb pravdnega postopka v zvezi z izvedenskim mnenjem.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo predlog za dopustitev revizije.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 610/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - predlog za obnovo postopka - novi dokazi - odločba ZPIZ - ugodnejša odločba - predlog za nadaljnje izvajanje dokaza - zavrnitev predloga

I. Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče je tožniku prisodilo odškodnino v višini 8.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi za nepremoženjsko škodo, ki jo je ta utrpel zaradi prometne nesreče z motorjem 20. 2. 2012. Tožnik je vložil predlog za obnovo postopka, saj je naknadno pridobil izvedensko mnenje Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju ZPIZ) in odločbo ZPIZ, glede katerih meni, da bi njuna presoja zanj pomenila ugodnejšo sodbo.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožnika za obnovo postopka. Sklenilo je, da se izvedensko mnenje in odločba ZPIZ ne nanašata na prometno nesrečo z dne 20. 2. 2012 ter da izvedensko mnenje invalidske komisije ne utegne povzročiti za tožnika ugodnejše odločbe.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Pritrdilo je zaključkom prvostopenjskega sodišča. Dodalo je, da so novi dokazi v smislu 10. točke prvega odstavka 394. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) le tisti, ki so nastali do trenutka nastopa pravnomočnosti z obnovo postopka napadene odločbe.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali bi izvedensko mnenje invalidske komisije in na njem temelječa odločba ZPIZ za tožnika utegnila povzročiti ugodnejšo sodbo? in 2) Ali je dejstva, ki jih je v obnovi postopka uveljavljala tožeča stranka, šteti kot nova dejstva, ki v času prejšnjega odločanja niso obstajala?

Predlagatelj navaja, da četudi morda nov dokaz glede na stališče sodišč ne bi utegnil povzročiti ugodnejše sodbe, bi lahko na njegovi podlagi v obnovljenem postopku predlagal vsaj dopolnitev izvedenskega mnenja, če že ne imenovanja novega izvedenca. Glede vprašanja, ali gre za nova dejstva pa trdi, da gre le za ponovno strokovno interpretacijo dejstev, ki so v času odločanja sodišča prve stopnje že obstajala.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367a. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367c. člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2, 394, 394/1, 394/1-10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 36/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - stvarna pristojnost - pogoji za združitev zadev v skupno obravnavanje - zavrnitev predloga

Predmet delegacije pristojnosti na podlagi 67. člena ZPP je krajevna in ne stvarna pristojnost.

1. V pravdnem postopku V P 1305/2020, ki se vodi pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, tožnica s tožbo od sodišča zahteva, naj razsodi, da ji je toženka dolžna plačati znesek 8.010,62 EUR s pripdajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki predstavlja neplačana dela na podlagi njune pogodbe o adaptaciji hiše z dne 31. 5. 2016.

2. Toženka je dne 11. 2. 2022 predlagala, naj Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Ljubljani. Pojasnjuje, da pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani med istima pravdnima strankama že teče pravdni postopek III P 126/2020 zaradi odprave napak gradnje in plačila odškodnine (vrednost spornega predmeta je 20.120,00 EUR), da sta postopka vsebinsko povezana, ter da so v obeh predlagani enaki dokazi. Z vodenjem obeh zadev pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani bi zadevi nato bilo možno združiti za skupno obravnavanje, kar bi omogočilo pospešitev postopkov in zmanjšanje stroškov za obe pravdni stranki.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predmet delegacije je torej lahko le krajevna, ne pa tudi stvarna pristojnost v posamezni zadevi.

5. Okrožna sodišča so pristojna za sojenje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih (kakršen je tudi obravnavani), če vrednost spornega predmeta presega 20.000 EUR (prvi odstavek 32. člena ZPP). Vrednost spornega predmeta v tej zadevi ne presega te vsote, saj tožnica zahteva plačilo 8.010,62 EUR (39. člen ZPP). Ker torej okrožno sodišče ni stvarno pristojno za odločanje o konkretni zadevi, zakonski pogoj za delegacijo pristojnosti nanj ni podan. Vrhovno sodišče je zato toženkin predlog zavrnilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 32, 32/1, 39, 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 38/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - sodnik pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

Četudi o predmetni zadevi odloča sodnik sodišča prve stopnje, položaj prvega udeleženca, ki je višji sodnik na sodišču, ki odloča o rednih pravnih sredstvih zoper prvostopenjske odločbe, pomeni okoliščino, ki bi utegnila pri strankah vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi to lahko negativno vplivalo na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Celju je v odločanje prejelo predlog predlagateljice A. A. za določitev nujne poti. Poleg tega je predlagateljica vložila tudi predlog za prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Pojasnila je, da je prvi nasprotni udeleženec sodnik na Višjem sodišču v Celju, ki v skladu z letnim razporedom dela odloča o pritožbah v civilnih zadevah, kamor sodi tudi predmetni nepravdni postopek. Zaradi varovanja zaupanja strank ter javnosti v nepristransko delo sodišča predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

2. Predlog je bil vročen nasprotnim udeležencem, ki nanj niso odgovorili.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče se strinja z navedbami predlagateljice, da četudi o predmetni zadevi odloča sodnik sodišča prve stopnje, položaj prvega udeleženca, ki je višji sodnik na sodišču, ki odloča o rednih pravnih sredstvih zoper prvostopenjske odločbe, pomeni okoliščino, ki bi utegnila pri strankah vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi to lahko negativno vplivalo na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo sodišče, ki ne spada v območje Višjega sodišča v Celju, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 91/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 92/2022