TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 63/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko škodo - utemeljitev predloga - sklicevanje na sodno prakso - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je (v relevantnem delu za postopek s predlogom za dopustitev revizije) razsodilo, da je toženka dolžna tožniku v roku 15 dni plačati odškodnino za nepremoženjsko škodo 43.779,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku (za znesek 27.920,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika in toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali je sodišče materialno pravo (ne)pravilno uporabilo, ko je delno zavrnilo odškodninski zahtevek tožnika za plačilo odškodnine iz naslova nepremoženjske škode za telesne bolečine, nevšečnosti tekom zdravljenja, strahu in zmanjšanja življenjske aktivnosti, ki jih je tožnik utrpel zaradi obravnavanega škodnega dogodka, to je prometne nesreče 20. 5. 2017?

Pojasnjuje, da naj bi šlo za pravno vprašanje, glede katerega naj bi odločitev sodišča druge stopnje odstopala od sodne prakse, deloma pa za pravna vprašanja, glede katerih naj sodne prakse Vrhovnega sodišča ne bi bilo.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 192/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Dolžnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočen sklep sodišča druge stopnje.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je tožnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 603/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - povračilo vlaganj - povečanje vrednosti nepremičnine - zavrnitev dokazov - substanciranje dokaznega predloga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožnici v roku 15 dni plačati 20.223,57 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo glede pravdnih stroškov. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženčeva dedinja je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali so bili zakonito zavrnjeni dokazni predlogi za zaslišanje prič A. A. in B. B.?

2. Ali sta sodišči prve in druge stopnje z opustitvijo zaslišanja prič A. A. in B. B. kršili pravico toženca do izvedbe dokaza kot sestavnega dela pravice do izjavljanja v postopku?

3. Ali je bil zakonito zavrnjen dokazni predlog za prebiranje izjave C. C. in za njegovo zaslišanje?

4. Ali neustrezno izvajanje materialnoprocesnega vodstva izključuje krivdo stranke za prepozno navajanje relevantnih trditev, prepozno ponudbo dokaznih sredstev ter nezadostno substanciranje posameznih dokaznih predlogov?

5. Ali je sodišče v okviru materialnoprocesnega vodstva stranko, ki je pomanjkljiv dokazni predlog predlagala, dolžno opozoriti na pomanjkljivost substanciranosti dokaznega predloga in ji dati možnost, da to pomanjkljivost odpravi?

6. Ali je zavrnitev predlogov za izvedbo dokaznih predlogov za zaslišanje prič A. A., B. B. in C. C. utemeljena s pravilnimi, predvsem ustavnopravno vzdržnimi razlogi?

7. Ali je sodišče po prejemu dodatnih pripomb na izvedensko mnenje ter že podano pisno in ustno dopolnitev izvedenskega mnenja, na zahtevo stranke dolžno še enkrat dodatno zaslišati izvedenca oziroma izvedencu naložiti izvedbo dodatne dopolnitve mnenja?

8. Ali je stranka po prejemu pisne dopolnitve mnenja in zaslišanja izvedenca s podajo novih, dodatnih vsebinskim pripomb prekludirana?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep II DoR 161/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Prvi nasprotni udeleženec je zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje vložil laično pritožbo, ki jo je Vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 241/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Nasprotni udeleženec A. A. je zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje vložil laično pritožbo, ki jo je Vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

2. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

3. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 257/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - povračilo nepremoženjske škode - sklicevanje na sodno prakso - kaznivo dejanje nasilništva - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je uveljavljal plačilo nepremoženjske škode, ki mu je nastala s kaznivimi dejanji prvega in drugega toženca (s kršitvijo človeškega dostojanstva z zlorabo uradnega položaja in z nasilništvom).

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da sta toženca dolžna v roku 15 dni tožniku nerazdelno plačati 2.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). V presežku (za znesek 2.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) je tožbeni zahtevek zoper toženca zavrnilo (II. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek, po katerem je prvi toženec dolžan tožniku plačati 1.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v III. točki izreka spremenilo tako, da je prvi toženec dolžan tožniku plačati 200 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku (za 800 EUR) je tožbeni zahtevek zoper prvega toženca zavrnilo. V ostalem delu je pritožbi tožnika in tožencev zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je o stroških pritožbenega postopka.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, o katerem naj bi odločitev sodišča druge stopnje odstopala od sodne prakse vrhovnega sodišča:

Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilo uporabili določbo 179. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), ki določa denarno odškodnino za pretrpljene telesne bolečine, duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti, skaženosti, razžalitve dobrega imena in časti ali okrnitve svobode ali osebnostne pravice, in 181. člena OZ, ki določa pravico do pravične denarne odškodnine zaradi pretrpljenih duševnih bolečin zaradi kršitve dostojanstva?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 281/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-10-19

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Zakonita zastopnica udeleženke je vložila predlog za dopustitev revizije zoper odločbo Višjega sodišča v Kopru I Cp 206/2022 z dne 24. 5. 2022, v zvezi z odločbo Okrajnega sodišča na Ptuju Rz 331/2021 z dne 18. 2. 2022.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je zakonita zastopnica udeleženke predlog za dopustitev revizije vložila sama, pri čemer ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njen predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 265/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je tožnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 47/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - odškodnina zaradi posega v čast in dobro ime - protipravnost - namen zaničevanja - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnika sta uveljavljala plačilo odškodnine zaradi posega v čast in dobro ime, vsak v višini 2.500 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je dolžan toženec drugemu tožniku v roku 15 dni plačati 1.250 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku (za znesek 1.250 EUR) je tožbeni zahtevek drugega tožnika zavrnilo. Zahtevek prve tožnice za plačilo 2.500 EUR je v celoti zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in v izpodbijanih delih (ugodilnem delu in glede pravdnih stroškov) potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženec je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede pravnih vprašanj, ki naj bi bili pomembni za zagotovitve pravne varnosti in naj bi odločitev sodišča druge stopnje glede njiju pomenila odstop od sodne prakse:

1. Ali izjava, ki ni bila dana z namenom zaničevanja ali žalitve, v vsakem primeru eliminira protipravnost in s tem tudi odškodninsko odgovornost po 179. členu Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ)?

2. Ali se lahko odškodnina za imaterialno škodo po 179. členu OZ prizna le na temelju objektivnih dokazov (zdravniško spričevalo ali izvid zdravniškega pregleda) in ne zadošča zgolj izjava oškodovanca in njemu bližnjih oseb?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 406/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-26

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - sklepčnost tožbe - fitnes - poškodba - pritožbena obravnava - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je uveljavljal plačilo odškodnine za škodo, ki jo je 29. 4. 2012 utrpel v fitnes centru v lasti toženke, na napravi trenažer iztegovalke nog oziroma leg press. Trdil je, da naprava ni bila tehnično brezhibna in da pri izvajanju vadbe ni bil deležen ustreznih navodil ter nadzora.

2. Sodišče prve stopnje z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen do 70 %.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbama toženk ugodilo in vmesno sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali bi tožnik za sklepčnost tožbenega zahtevka moral postaviti trditev, da je bil zaradi opustitve dolžnosti zagotavljanja varne izvedbe vadbe, nepoučen in nevešč uporabe leg press naprave in je zato napravo napačno uporabljal?

2. Ali je drugačna dokazna ocena izvedenskega mnenja pred sodiščem druge stopnje mogoča brez pritožbene obravnave?

3. Ali se je pritožbeno sodišče v primeru uporabe reformatičnega pooblastila dolžno opredeliti do vseh uveljavljenih pravnih in dejanskih temeljev tožbenega zahtevka ali le do tistih, na osnovi katerih je prvostopenjsko sodišče sprejelo ugodilno sodbo?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 313/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-07

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - predlog za dopustitev revizije - stavbna pravica - priposestvovanje - pristaniška infrastruktura

1. Ladjedelnica je zahtevala ugotovitev, da ji pripada stavbna pravica na več parcelah v k. o. ..., na katerih je zgrajena pristaniška infrastruktura. S tožbo je uveljavljala dve pravni podlagi pridobitve: 271. člen Stvarnopravnega zakonika in priposestvovanje.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da ima tožnica stavbo pravico na parcelah, konkretno opredeljenih v tožbenem zahtevku, dokler na teh parcelah stojijo objekti, zgradbe in naprave pristaniške infrastrukture v lasti tožnice, in za vpis te pravice v korist tožnice v zemljiško knjigo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede dveh vprašanj, o katerih naj sodne prakse vrhovnega sodišča še ne bi bilo, pomembna pa naj bi bila za zagotovitev pravne varnosti:

1. Ali je možno pridobiti stavbno pravico s priposestvovanjem?

2. Ali je pristaniška infrastruktura sestavina nepremičnine?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.