TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 115/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-08-18

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - sorodstveno razmerje med stranko v postopku in uslužbenko pristojnega sodišča - strokovni sodelavec - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je dolgoletna strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v Kamniku A. A., ki je v postopku izvolitve v sodniško funkcijo, v sorodstvenem razmerju s tremi tožečimi strankami, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Okrajno sodišče v Kamniku v predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča navaja, da v konkretni pravdi ne more zagotoviti videza nepristranskosti sojenja, ker je drugi tožnik oče, tretja tožnica mati, četrti tožnik pa bratranec A. A., ki je dolgoletna strokovna sodelavka na tem sodišču in je na podlagi sklepa Sodnega sveta z dne 1. 4. 2021 v postopku izvolitve v sodniško funkcijo.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da je dolgoletna strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v Kamniku A. A., ki je v postopku izvolitve v sodniško funkcijo, v sorodstvenem razmerju s tremi tožečimi strankami, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sojenja je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Domžalah. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019, I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015, I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 101/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - povrnitev stroškov zdravljenja

Pogoji za dopustitev revizije glede vprašanj, navedenih v predlogu, niso izpolnjeni, saj ne gre za vprašanja, o katerih vrhovno sodišče še ni zavzelo stališča.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločb toženke št. 18032-4643/2019-CE/9 z dne 10. 4. 2019 in št. 010000-18032-4643/2019/13 z dne 20. 6. 2019 ter za plačilo 6.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 2. 10. 2018. Presodilo je, da je toženka utemeljeno zavrnila tožničino zahtevo za povrnitev stroškov zdravljenja, ker so nastali pri zasebnem izvajalcu zdravstvenih storitev, ki ni vključen v javno zdravstveno mrežo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica v obsežnem predlogu predlaga dopustitev revizije. Izpostavlja sedem vprašanj. Vsa se nanašajo na materialnopravno pravilnost odločitev sodišč prve in druge stopnje. Meni, da je do povrnitve stroškov upravičena ne glede na to, pri katerem izvajalcu zdravstvenih storitev so nastali.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije glede vprašanj, navedenih v predlogu, niso izpolnjeni, saj ne gre za vprašanja, o katerih vrhovno sodišče še ni zavzelo stališča. Zato je predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 111/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

poskusno delo - komisija za spremljanje poskusnega dela - negativna ocena poskusnega dela - odpoved pogodbe o zaposlitvi

Predlog se zavrne, ker pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela. Ugotovilo je, da je toženka izpolnila vse pogoje glede imenovanja komisije in spremljanja poskusnega dela tožnice in da je bila ocena o neuspešno opravljenem poskusnem delu utemeljena, saj tožnica ni izpolnila njenih pričakovanj.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem izpostavlja naslednja vprašanja:

– ali je sodišče v sporu o zakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela dolžno ugotavljati strokovno pravilnost odločitve strokovne komisije, ki je podala negativno oceno;

– ali sta sodišči v obravnavani zadevi pravilno uporabili materialno pravo o dokaznem bremenu iz prvega odstavka 84. člena ZDR-1;

– ali okoliščina, da je bila strokovna komisija, ki je ocenjevala delo tožnice, imenovana po tem, ko je poskusno delo že teklo, vpliva na zakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela;

– ali okoliščina transparentnosti imenovanja in delovanja strokovne komisije vpliva na zakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi.

Meni, da bi morala toženka predlagati dokaz z izvedencem, ki bi potrdil utemeljenost njene ocene in da so bile v postopku imenovanja komisije za spremljanje poskusnega dela storjene napake (ker ji sklep o imenovanju komisije ni bil vročen in ker je bila komisija imenovana, ko je poskusno delo že potekalo), ki so imele za posledico nezakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Ker ne obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog kot neutemeljen zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 283/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - VARSTVO POTROŠNIKOV

predlog za dopustitev revizije - prodaja rabljenega osebnega avtomobila - skrita stvarna napaka - preložitev naroka - obravnavanje pred spremenjenim senatom - nov začetek glavne obravnave - izvedba dokazov - branje zapisnika - kršitev načela neposrednosti - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga

1. Tožnica je na podlagi oglasa na Avto.net pri toženki dne 16. 11. 2017 kupila rabljen avtomobil Škodo yeti 1.8 TSI4X4 letnik 2010. Zatrjevala in dokazala je, da je bilo vozilo obremenjeno s stvarno napako, ki je bila v tem, da je vozilo porabljalo preveč motornega olja, zato je bilo potrebno popravilo motorja, za katerega je tožnica odštela 3.260,08 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožnici plačati 3.417,34 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od zneska 3.260,08 EUR od 4. 1. 2017 dalje do plačila, od zneska 45,26 EUR od 3. 2. 2017 dalje do plačila in od zneska 112 EUR od 3. 7. 2017 dalje do plačila. V presežku glede zahtevanih zakonskih zamudnih obresti je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je od zneska 3.260,08 EUR priznalo zakonske zamudne obresti od 2. 2. 2017 dalje do plačila, v presežku pa je zahtevane zakonske zamudne obresti zavrnilo. V ostalem je pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje v nespremenjenem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednji vprašanji:

1) ali je za zaključek o obstoju stvarne napake ob upoštevanju običajne lastnosti vozila, da porabi do 0,5 L motornega olja na 1000 km, treba ugotoviti dejansko količino motornega olja, ki ga porabi vozilo z zatrjevano prekomerno porabo motornega olja; in

2) ali mora sodišče obrazložiti odločitev po tretjem odstavku 302. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) o tem, ali naj se pred spremenjenim senatom dokazovanje ponovi ali ne ter kaj mora sodišče upoštevati pri taki svoji odločitvi, ko tehta med načeloma neposrednosti ter ekonomičnosti in pospešitve postopka.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 458, 459

Zakon o varstvu potrošnikov (1998) - ZVPot  - člen 37

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 4, 217, 302, 302/3, 339, 339/1, 339/2, 339/2-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 436/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo za razveljavitev sodne poravnave zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Po določbah prvega in drugega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagateljico s plačilnim nalogom, opr. št. II DoR 436/2020 z dne 17. 08. 2020, pozvalo, naj v petnajstih dneh plača sodno takso v višini 18 EUR. Predlagateljica je nato predlagala obročno plačilo sodne takse. Predlog je bil s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru, III P 1043/2015 z dne 2. 11. 2020, v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Mariboru, I Cp 214/2021 z dne 7. 4. 2021, pravnomočno zavrnjen. Hkrati je bilo tožnici naloženo, da v roku 15 dni od prejema sklepa sodišča plača sodno takso v znesku 18 EUR. Rok za plačilo sodne takse se je iztekel 14. 5. 2021. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni bila plačana. Vrhovno sodišče je predlagateljico z dopisom, II DoR 436/2020 z dne 19. 5. 2021, seznanilo z navedenim dejstvom in ji dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjasni, hkrati pa jo opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP.

7. Na navedeni dopis se predlagateljica ni odzvala. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka sklepa.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 201/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - umik predloga

V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena ZPP smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe.

Ugotovi se, da sta predlagatelja predlog za dopustitev revizije umaknila.

1. Sodišče prve stopnje je deloma (glede zneska 53.179,98 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo uporabnine, v presežku pa zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo prve toženke in drugega toženca in potrdilo izpodbijani sklep.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta prva toženka in drugi toženec vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Z vlogo z dne 17. 5. 2021 sta predlagatelja predlog za dopustitev revizije umaknila.

4. V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika predloga za dopustitev revizije o njem še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določil ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

5. V uvodu odločbe navedeni senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 183/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - etažna lastnina - pravica do pritožbe - izvedba dokaza - izvedenec gradbene stroke - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval ugotovitev, da je izključni lastnik dela stavbe št. 8 in št. 13 v stavbi št. 1113 na parceli št. 160/10 k. o. ..., ter solastnik skupnih delov stavbe ter zemljišča pod stavbo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožnika in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je ugotovilo lastninsko pravico tožnika na delu prostora št. 8 v izmeri 18,7 m2 v visokem pritličju. V preostanku je pritožbo zavrnilo – tj. glede dela prostora št. 8 v izmeri 0,9 m2 v kletnem delu stavbe z notranjim stopniščem ter v celoti glede dela št. 13. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je prva toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije je predlagana glede vprašanja, ali je bila prvi toženi stranki kršena pravica do pritožbe, ko prvostopno sodišče ni ugodilo dokaznemu predlogu prve toženke za postavitev izvedenca gradbene stroke, ker pa je prvostopno sodišče tožbeni zahtevek kljub temu v celoti zavrnilo, prva toženka ni imela pravnega interesa za pritožbo zoper prvostopenjsko sodbo, nato pa je višje sodišče ob odločanju o pritožbi tožnika sodbo v relevantnem delu v celoti spremenilo, ne da bi na podlagi 347. člena Zakona o pravdnem postopku opravilo glavno obravnavo in s tem dalo prvi toženki možnost vsebinskega obravnavanja zadeve in da bi pojasnilo, zakaj ob spremenjenem materialnopravnem izhodišču odločanja dokaz z izvedencem gradbene stroke še vedno ni relevanten. Njegovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 243, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 256/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - stvarna služnost hoje in vožnje - prenehanje služnosti - ukinitev služnosti - nekoristna služnost - zavrnitev dokaznega predloga - ogled - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Tožnik je zahteval ugotovitev o prenehanju služnosti hoje in vožnje čez njegovo zemljišče, ki jo je priposestvoval toženec kot lastnik sosednjega zemljišča. Služnost naj bi postala nekoristna oziroma naj bi se okoliščine bistveno spremenile. S podrednim zahtevkom je zahteval, da se prenehanje služnosti ugotovi le v delu, kolikor gre za vožnje z osebnimi avtomobili in za prevoz kemičnih snovi za škropljenje vinogradov.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tako prvenstveni kot podredni zahtevek.

3. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo izpodbijano sodbo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje kršitve določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Dopustitev revizije predlaga glede štirih vprašanj: 1) ali bi moralo sodišče pri odločanju glede prenehanja služnostne pravice opraviti predlagani dokaz z ogledom gospodujoče in služeče nepremičnine ter nadomestne javne poti, ki po trditvah tožnika neposredno vodi do nepremičnine toženca; 2) ali je sodišče pri odločanju o uporabi alternativne poti dolžno upoštevati in ugotavljati, kako si naj toženec uredi dostop od javne poti dalje; 3) ali so podani utemeljeni razlogi, da je postala stvarna služnost v celoti nekoristna in nepotrebna, ker ima gospodujoče zemljišče že neposredno povezavo z javno potjo, stroški izdelave poti po toženčevi parceli pa so nesorazmerno nižji kot škoda, ki jo trpi tožnik kot lastnik gospodujoče nepremičnine, in 4) ali je sploh mogoče ukiniti služnost, ki v zemljiški knjigi ni vpisana in zemljiškoknjižno ne obstaja. Zatrjuje odstop od sodne prakse.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 222

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 290/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 384/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laičen predlog - postulacijska sposobnost - obvezno zastopanje po odvetniku - opravljen pravniški državni izpit - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije je izredno pravno sredstvo. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena ZPP lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit, česar zakonita zastopnika dolžnika nista izkazala.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika in mu naložilo povrnitev upnikovih nadaljnjih izvršilnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Predlog za dopustitev revizije je izredno pravno sredstvo. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Zakonita zastopnika dolžnika sama vlagata predlog za dopustitev revizije, pri tem pa ne izkažeta, da imata opravljen pravniški državni izpit.

6. Predlog tako ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 384/2021, z dne 01.09.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.384.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 679/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 373/2020, VSRS Sklep II DoR 359/2020