TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 18/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-03

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - dvom v nepristranskost sodnika pristojnega sodišča - izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Vprašanje, ali so podani razlogi za izločitev nekaterih, v predlogu poimensko navedenih višjih sodnikov, je mogoče razumeti le kot predlog za njihovo izločitev, o čemer bo, če bo treba, odločal predsednik tega sodišča.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je 25. 11. 2020 po uradni dolžnosti začelo postopek zaradi postavitve odrasle osebe (udeleženca) pod skrbništvo, udeleženec pa se je proti temu sklepu pritožil 21. 12. 2020 ter svojo pritožbo dopolnil 5. 1. 2021.

2. Udeleženec v pritožbi in njeni dopolnitvi med drugim predlaga prenos pristojnosti, in sicer za odločanje o pritožbi izrecno navede, da predlaga, da se Višjemu sodišču v Ljubljani prepove odločati o njegovi pritožbi, v zvezi z odločanjem Okrajnega sodišča v Ljubljani pa navaja, da se predlaga prenos odločanja izven Ljubljane.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča.

6. Okoliščine v zvezi s prenosom okrajne pristojnosti udeleženec sicer zatrjuje, a so očitki uperjeni le proti sodeči sodnici (in sodniški pomočnici), kar samo po sebi ne vzbuja dvoma v objektivno nepristranskost celega (okrajnega) sodišča. Institut delegacije pristojnosti ni na mestu, kadar se stranki pojavi dvom v nepristranskost enega sodnika (in ene sodniške pomočnice) – v takem primeru ima stranka na voljo predlog za izločitev sodnika, to možnost pa je toženec, kot izhaja iz spisa, že izkoristil.

7. V zvezi z zahtevo za delegacijo pristojnosti glede odločanja o pritožbi udeleženec prav tako ne navaja razlogov, ki bi vzbujali dvom v objektivno nepristranskost celega višjega sodišča. Vprašanje, ali so podani razlogi za izločitev nekaterih, v predlogu poimensko navedenih višjih sodnikov, je mogoče razumeti le kot predlog za njihovo izločitev, o čemer bo, če bo treba, odločal predsednik tega sodišča, po tem, ko bo odločeno o predlogu za njegovo izločitev, ki se prav tako predlaga (73. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

8. Ker razlogov za delegacijo ni, je Vrhovno sodišče predloga za prenos pristojnosti zavrnilo.

9. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Glej sklep o zavrnitvi izločitve sodeče sodnice in predsednice Okrajnega sodišča v Ljubljani z dne 12. 2. 2021 – red. št. 13 v spisu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 56/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - pavšalne navedbe - žaljiva vloga - zavrnitev predloga

Dedičeve navedbe o preteklih "političnih procesih in konstruktih" pred pristojnim sodiščem pomenijo izključno pavšalne, dokazno nepodprte in žaljive očitke, zato predloga za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče ne morejo utemeljevati.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah je v teku zapuščinski postopek po pokojnem A. A.

2. Dedič B. B. je podal predlog za delegacijo pristojnosti na sodišče v Novo Gorico, Ajdovščino, Ljubljano ali Kamnik. Utemeljil ga je z navedbami, da so bili na Jesenicah že politični procesi oziroma konstrukti, ki so jih morala reševati druga sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Dedičeve navedbe o preteklih „političnih procesih in konstruktih“ pred pristojnim sodiščem pomenijo izključno pavšalne, dokazno nepodprte in žaljive očitke, zato predloga za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče ne morejo utemeljevati. Ker zatrjevane okoliščine na videz objektivne nepristranskosti sodišča ne morejo vplivati, je Vrhovno sodišče predlog dediča zavrnilo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 53/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-05

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zapuščinski postopek - videz nepristranskosti - nekdanji sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - nekdanji predsednik sodišča kot stranka v postopku - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Zapustničina hči in s tem zakonita dedinja je upokojena sodnica pristojnega sodišča, ki je bila tudi predsednica istega sodišča. Kolektiv je majhen in povezan.

Sklop okoliščin, na katere opira svoj predlog Okrajno sodišče na Vrhniki, je takšen, da glede na ustaljeno sodno prakso ustreza pojmu „drugih tehtnih okoliščin“.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Cerknici.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Vrhniki je v teku zapuščinska zadeva D 319/2020. Okrajno sodišče na Vrhniki je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče. Zapustničina hči in s tem zakonita dedinja je namreč A. A., upokojena sodnica tega sodišča. V letih 2003 – 2015 je bila tudi predsednica istega sodišča. Kolektiv je majhen in povezan. Vseh pet sodnic dedinja pozna, štirim je bila nadrejena. Stiki niso prenehali niti po upokojitvi.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

4. Po presoji Vrhovnega sodišča je sklop okoliščin, na katere opira svoj predlog Okrajno sodišče na Vrhniki, takšen, da glede na ustaljeno sodno prakso ustreza pojmu „drugih tehtnih okoliščin“. Te zaradi zagotovitve objektivne nepristranskosti terjajo prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo Okrajnemu sodišču na Vrhniki bližnje sodišče, to je Okrajno sodišče v Cerknici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 131/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2019, VSRS Sklep I R 129/2019

VSRS Sklep I R 166/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 149/2021
VSRS Sklep I R 76/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - nepravdni postopek - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo - začasno prebivališče - ugoditev predlogu

V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Glede na zdravstveno stanje udeleženca, ki je nepokreten, je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer udeleženec trenutno biva.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ormožu.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah se vodi postopek postavitve udeleženca pod skrbništvo. Predlog je bil pred navedenim sodiščem vložen na podlagi kraja stalnega prebivališča udeleženca.

2. Okrajno sodišče na Jesenicah je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podalo predlog za delegacijo pristojnosti iz razlogov smotrnosti. Udeleženec ima sedaj prebivališče v CSO Ormož, zato je smotrno, da se postopek opravi na Okrajnem sodišču v Ormožu, ki bo z manjšimi stroški lažje izpeljalo postopek in odločilo o utemeljenosti predloga. V postopku za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo je namreč obvezno zaslišanje udeleženca in njegov pregled po izvedencu.

4. Po 67. členu ZPP, ki se po določbi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlagana delegacija smotrna. V postopku postavitve odrasle osebe pod skrbništvo je namreč predvideno obvezno zaslišanje te osebe (61. člen ZNP-1), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (62. člen ZNP-1). Glede na zdravstveno stanje udeleženca, ki je nepokreten, je očitno, da se bo postopek lažje, hitreje in z manjšimi stroški izvedel tam, kjer udeleženec trenutno biva. Iz petega odstavka 11. člena ZNP-1 tudi izhaja, da je že zakonodajalec za situacije, ko ima udeleženec začasno prebivališče v kakem drugem kraju in se da po okoliščinah domnevati, da bo tam prebival daljši čas, predvidel tudi krajevno pristojnost sodišča njegovega začasnega prebivališča.

6. Glede na to, da ima udeleženec začasno prebivališče v Ormožu, je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Ormožu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/5, 42, 61, 62

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 169/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - višina dolga - izvedensko mnenje - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - obrazloženost odločbe - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je ugovoru dolžnikov delno ugodilo in sklep o izvršbi razveljavilo za glavnico v višini 160,02 EUR z obrestmi in v tem delu predlog za izvršbo zavrnilo, v preostalem delu pa je ugovor dolžnikov zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnikov zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je, da vsaka stranka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Dolžnika v predlogu za dopustitev revizije ne sprejemata stališča sodišča prve stopnje, ki je pri ugotavljanju višine njunega dolga sledilo izvedenskemu mnenju dr. A. A. in ne izvedenskemu mnenju dr. B. B. (ki je za njiju ugodnejše). Sodišču prve stopnje očitata, da ni dovolj obrazložilo, zakaj je sledilo izvedenskemu mnenju dr. A. A. (in ne izvedenskemu mnenju dr. B. B. v delu, ko slednja ugotavlja, da dolžnika sploh nista koristila zneska v višini 43.829,00 ATS), ter da je zato sklep nepreverljiv. Zatrjujeta kršitev 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in 22. člena Ustave (ker sodišče druge stopnje navedene kršitve ni odpravilo). Predlagata dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče prve stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP s tem, ko je zavzelo stališče, da sledi mnenju enega izmed izvedencev, pri čemer se sodišče do drugega izvedenskega mnenja sploh ni opredelilo niti v delu, kjer je za stranko podano ugodno mnenje, oziroma ali je takšna sodna odločba sploh preverljiva.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog dolžnikov zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 209/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - razdružitev solastnega premoženja - upravičen interes - kmetijska politika - pridelava hrane - zaključena celota - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se tri parcele v A., v solasti predlagateljice z deležem do 41/180 in nasprotne udeleženke 139/180, razdružijo tako, da postaneta parceli št. 2206/3 in 2207 izključna last nasprotne udeleženke, parcela št. 2208 pa predlagateljice. Nasprotna udeleženka je dolžna plačati iz preveč prejete vrednosti predlagateljici 383,91 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Pri odločitvi je upoštevalo mnenje izvedenke in cenilke za kmetijsko stroko in opravilo ogled nepremičnin. Solastnici sta izkazali upravičen interes, delitev je v naravi možna. Predlagateljica je solastnica nepremičnin, ki mejijo na parcelo 2208, zato bo z delitvijo zaokrožila svoje kmetijske površine – gre za legitimen cilj predlagateljice, ki je postavljen ob bok interesom nasprotne udeleženke po pridelavi hrane (kot je do sedaj uporabljala vse tri parcele). Ne more uspeti, da se ji dodelijo vse tri parcele.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje nasprotna udeleženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj: Ali so stranke v sodnih postopkih enakopravne ali tudi v civilnih (stvarnopravnih) postopkih država nastopa iz pozicije moči? Ali lahko manjšinski lastnik, ki nepremičnine nima v posesti, kroji usodo nepremičnine? Ali lahko sodišče v nepravdnem postopku posega v osnovna sredstva gospodarskega subjekta (kmetije), ali lahko manjšinski lastnik določa politiko in način koriščenja osnovnih sredstev gospodarskega subjekta?

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog nasprotne udeleženke zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 70, 70/2

Zakon o ohranjanju narave (1999) - ZON  - člen 86

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 110/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izločitev izvedenca - nepristranskost izvedenca - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval plačilo odškodnine v višini 54.800,00 EUR, ki naj bi jo po lastnih trditvah utrpel zaradi zdravniške napake pri zdravljenju sindroma kavde ekvine in zaradi kršitve pojasnilne dolžnosti pri tem. Tožnikov predlog za izločitev članov izvedenskega organa je že med pravdo zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo ter odločilo o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije je predlagana glede vprašanja, ali je v skladu s pravnim standardom zunanjega videza nepristranskosti, kot se je ta oblikoval pred ESČP, Ustavnim sodiščem in Vrhovnim sodiščem, da znotraj izvedenskega organa sodeluje zdravnik, ki je bil sodelavec glavnega operaterja, ki se mu v tožbeni povesti očita nestrokovno ravnanje, saj je skupaj z njim kot sooperater več kot desetkrat operiral ter se je z operaterjem slišal po lastni izpovedbi približno dva meseca pred tem, ko je izvedensko mnenje ustno podajal na sodišču (torej očitno znotraj časa, ko je izvedensko mnenje izdeloval), pri tem pa na njuno bližnje znanstvo kaže tudi dejstvo, da se medsebojno tikata. Njegovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od sodne prakse.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 247, 367a, 367a71, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 316/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-09-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - darilna pogodba - priposestvovanje - dobra vera - opravičljiva zmota - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da sta tožnika solastnika vsak do ene polovice nepremičnine parc. št. 4372/32, k. o. ..., zaradi delnega umika tožbe postopek v preostalem delu ustavilo in odločilo, da je toženec dolžan tožnikoma povrniti stroške pravdnega postopka v znesku 4.545,00 EUR s pripadki.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Z darilno pogodbo z dne 24. 12. 1980, ki je bila sklenjena med pravdnima strankama ter toženčevo materjo, sta tožnika postala solastnika parc. št. 4327/381, k. o. ... Tožnika s tožbo uveljavljata priposestvovanje dela toženčeve parcele 4372/593, ker naj bi že leta 1980 na podlagi sklenjene darilne pogodbe ta del parcele prejela v dar od toženca in njegove matere za gradnjo stanovanjske hiše in sta ga od tedaj dalje do leta 2016 nemoteno uživala v prepričanju, da je njun.

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali sta sodišči nižjih stopenj glede na konkretne okoliščine obravnavanega primera pravilno uporabili materialno pravo pri odločitvi, da sta bila tožnika v opravičljivi zmoti o tem, da sta na podlagi darilne pogodbe z dne 24. 12. 1980 postala (so)lastnika nepremičnine parc. št. 4372/32, k. o. ..., ki je nastala po elaboratu za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženec ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 72, 72/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 167/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - ugotovitev velikosti deležev na skupnem premoženju - prispevek k nastanku skupnega premoženja - materialno procesno vodstvo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik lastnik nepremičnine parc. št. 374/3, k. o. ..., do 6/10, toženka pa do 4/10. V presežku, da se ugotovi, da je tožnik lastnik nad 6/10, je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi pravdnih strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Med pravdnima strankama je sporna višina deleža na skupnem premoženju, in sicer na nepremičnini parc. št. 374/3, k. o. ...

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

(1) Ali sta sodišči kršili 8. člen Zakona o pravdnem postopku oziroma ali sprejeta dokazna ocena nižjih sodišč izpolnjuje temeljne postulate metode proste dokazne ocene?

(2) Ali sta nižji sodišči dokazno ocenili vsa relevantna dejstva?

(3) Ali je materialno pravna odločitev o višini deležev pravdnih strank na skupnem premoženju glede na ugotovljeno dejansko stanje pravilna in ustrezno utemeljena ter obrazložena?

(4) Ali je sodišče storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku ter kršilo 22. člen Ustave Republike Slovenije?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 59, 59/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.