TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep Cp 37/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dovoljenost pritožbe - molk organa - zavrženje pritožbe

Odločitev, ki jo s pritožbo izpodbija toženec sploh ni bila sprejeta, zato pritožba ni dovoljena.

1. Toženec je vložil pritožbo proti sklepu predsednika Višjega sodišča v Ljubljani, št. Su 19/2020.

2. Toženec pritožbi izvoda ni priložil, zato je Vrhovno sodišče Višje sodišče v Ljubljani zaprosilo za spis Su 19/2020.

3. Višje sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču posredovalo dopis, ki so ga 21. 10. 2020 poslalo tožencu, hkrati pa je navedlo, da z drugo dokumentacijo, ki bi se nanašala na toženca, v uradu višjega sodišča ne razpolagajo.

5. Iz dopisa z dne 21. 10. 2020, ki ga je Višje sodišče v Ljubljani posredovalo tožencu, izhaja, da predsednik Višjega sodišča v Ljubljani o toženčevi proti sklepu, s katerim je višje sodišče (pod opr. št. I Cp 1405/2020) odločilo o pritožbi toženca zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani, ni odločil, temveč je tožencu sporočil, da pritožba po Zakonu o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v takem primeru ni predvidena in vsebinsko ne more biti obravnavana.

6. Odločitev, ki jo s pritožbo izpodbija toženec pred Vrhovnim sodiščem, tako sploh ni bila sprejeta, zato pritožba ni dovoljena. ZPP namreč ne pozna vlaganja pravnih sredstev proti nesprejetim odločitvam (npr. molk organa).

7. Ker pritožba ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče zavrglo (prva točka 365. člena ZPP).

8. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 365, 365-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 24/2005, enako tudi I R 25/2005, I R 26/2005
VSRS Sklep I R 186/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - majhno sodišče - sodnik pristojnega sodišča kot stranka postopka - ugoditev predlogu

Ena od nasprotnih udeleženk je sodnica na civilnem oddelku sodišča, čigar sodniki bodo odločali o pritožbi dveh udeležencev. Gre za višje sodišče z relativno majhnim številom sodnic in sodnikov, ki se dnevno srečujejo in se zelo dobro poznajo. Te okoliščine so takšne, da lahko vzbudijo dvom v nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Ljubljani.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku nepravdna zadeva N 178/2018. Zoper sklep z dne 7. 7. 2020 sta se pritožila udeleženca B. B. in C. C. (peta udeleženka in šesti udeleženec).

2. Višje sodišče v Mariboru, ki bi moralo odločiti o navedeni pritožbi, je Vrhovnemu sodišču podalo predlog za prenos pristojnosti. Navaja, da je prva nasprotna udeleženka v tem postopku D. D., ki je višja sodnica na civilnem oddelku Višjega sodišča v Mariboru. To pa je oddelek, ki bi moral odločiti o omenjeni pritožbi. Gre sicer za ponovljen postopek, že v prvem postopku je Vrhovno sodišče s sklepom I R 66/2018 z dne 24. 5. 2018 iz Višjega sodišča v Mariboru, ki bi moralo odločati o pritožbi te sodnice, preneslo pristojnost na drugo sodišče, na Višje sodišče v Ljubljani.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali pa če za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedeni določbi, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

5. V obravnavani zadevi je ena od nasprotnih udeleženk sodnica na civilnem oddelku sodišča, katerega sodniki bodo odločali o pritožbi dveh udeležencev. Gre za višje sodišče z relativno majhnim številom sodnic in sodnikov, ki se dnevno srečujejo in se zelo dobro poznajo. Po presoji Vrhovega sodišča je so te okoliščine takšne, da lahko vzbudijo dvom v nepristranskost sodišča. Zato je v skladu s 67. členom ZPP Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi na pritožbeni stopnji določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Višje sodišče v Ljubljani.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 411/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-10

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - vmesna sodba - povrnitev škode - odgovornost za škodo od nevarne stvari - nesreča pri delu - objektivna odgovornost delodajalca - objektivna odgovornost šole - objektivna odgovornost imetnika nevarne stvari - krožna žaga kot nevarna stvar - organizacija delovnega procesa - zagotavljanje varnega delovnega okolja - ravnanje oškodovanca - dolžno ravnanje - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je tožbeni zahtevek tožnika, s katerim zahteva plačilo odškodnine, po podlagi utemeljen v višini 40 %.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo, pritožbi toženke pa je ugodilo in vmesno sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek tožnika v celoti zavrnilo. Odločilo je o stroških postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja naslednja vprašanja: »Ali je ob pravilni uporabi materialnega in procesnega prava pri upoštevanju in presoji vseh okoliščin podana objektivna odgovornost delodajalca in imetnika krožne žage, zavarovanca tožene stranke, in ali obstaja soodgovornost oškodovanca, oziroma ali sta sodišči nižjih stopenj, zlasti sodišče druge stopnje, zmotno uporabili materialno in procesno pravo pri presoji, da ni podane objektivne odgovornosti delodajalca? Ali je ob pravilni uporabi materialnega in procesnega prava pri upoštevanju in presoji vseh okoliščin podana subjektivna (krivdna) odgovornost delodajalca, zavarovanca tožene stranke, oziroma ali sta sodišči nižjih stopenj, zlasti sodišče druge stopnje, zmotno uporabili materialno in procesno pravo pri presoji, da ni podane krivdne odgovornosti delodajalca? Kakšen mora biti standard obrazloženosti sodne odločbe višjega sodišča? Kdaj je sodna odločitev arbitrarna?«

5. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP tožnikov predlog zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o varnosti in zdravju pri delu (2011) - ZVZD-1  - člen 5, 7, 9, 17, 19

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 153, 153/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 376/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-10

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - vmesna sodba - povrnitev premoženjske škode - odgovornost države za delo sodišč - sodna hramba - izgubljena ali založena oporoka po smrti oporočitelja - zakonito dedovanje - oporočno dedovanje - obstoj oporoke - dediščinska tožba - opustitev vložitve pravnega sredstva - vzročna zveza - pretrganje vzročne zveze

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je zaradi opustitve vložitve dediščinske tožbe po 141. členu ZD nasproti sodedičem pokojnega prišlo do pretrganja vzročne zveze med nepravilnim ravnanjem državnega organa in vtoževano škodo.

Revizija se dopusti glede vprašanja: "Ali je zaradi opustitve vložitve dediščinske tožbe po 141. členu Zakona o dedovanju nasproti sodedičem pokojnega prišlo do pretrganja vzročne zveze med nepravilnim ravnanjem državnega organa in vtoževano škodo."

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek tožnice po podlagi v celoti utemeljen.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in vmesno sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se tožbeni zahtevek zavrne. Odločilo je o stroških postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja vprašanje: »Ali je zaradi opustitve vložitve dediščinske tožbe po 141. členu Zakona o dedovanju nasproti sodedičem pok. A. A. prišlo do pretrganja vzročne zveze med nepravilnim ravnanjem državnega organa in vtoževano škodo«.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 141, 222

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43, 269

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 270/2020-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-02-02

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - pravočasnost odgovora na tožbo

Revizija se dopusti o vprašanju, ali je odločitev glede pravočasnosti odgovora na tožbo pravilna.

Revizija se dopusti o vprašanju, ali je odločitev glede pravočasnosti odgovora na tožbo pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo zamudno sodbo, s katero je ugotovilo nezakonitost prenehanja pogodbe o zaposlitvi in toženki naložilo, da tožnika vrne na delo in mu prizna vse pravice iz delovnega razmerja.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke, v kateri je ta navajala, da je bila tožba 4. 6. 2020 na sedežu toženke vročena nepooblaščeni osebi, to je delavcu druge pravne osebe, ki ima sedež na istem naslovu in je bila šele 9. 6. 2020 izročena toženki. Sodišče druge stopnje ni sledilo pritožbenim razlogom. Pojasnilo je, da je bila tožba poslana toženki na njen naslov, iz vročilnice pa izhaja, da je bila na tem naslovu vročena 4. 6. 2020. Odgovor na tožbo bi morala podati najkasneje 19. 6. 2020, podala pa ga je šele 24. 6. 2020. Nepravilnost pri vročanju in zamudo roka za vložitev odgovora na tožbo bi lahko uveljavljala kvečjemu s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije izpostavlja deset vprašanj, od katerih se večina (razen 6., ki se nanaša na dejansko stanje in 9. ter 10., ki se nanašata na pravočasnost odgovora na tožbo) nanaša na vprašanje, ali bi moralo sodišče pritožbo vsebinsko obravnavati, ugotavljati dejansko stanje in upoštevati razloge, ki jih navaja stranka glede vročitve oziroma s katerimi utemeljuje, da je bil odgovor na tožbo pravočasen. Meni, da je v takem primeru, kot je sporni, pritožba (in ne vrnitev v prejšnje stanje) ustrezno pravno sredstvo.

5. Sodišče po prvem odstavku 367 a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni glede vprašanja, ki se nanaša na pravočasnost odgovora na tožbo. Predlog o tem vprašanju je utemeljen, zato je revizijo dopustilo v obsegu, ki izhaja iz izreka sklepa.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 623/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-01-27

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DENACIONALIZACIJA - IZVRŠEVANJE KAZENSKIH SANKCIJ

predlog za dopustitev revizije - nacionalizacija - pravna podlaga - zaplemba premoženja na podlagi kazenske sodbe - vračanje podržavljenega premoženja - vrnitev premoženja po ZIKS - vrnitev zaplenjenega premoženja po določbah ZDen - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Predlagatelja zahtevata vrnitev premoženja, zaplenjenega pokojnemu A. A., in sicer 5290 delnic K. v obliki odškodnine, na podlagi Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij (v nadaljevanju ZIKS), sklicujoč se na odločbo Okrajnega sodišča v Ljubljani, Ksp 1220/45 z dne 3. 12. 1945, ki je bila razveljavljena z odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani, II Ks 27314/2015 z dne 13. 6. 2016.

2. Sodišče prve stopnje je predlog predlagateljev zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje predlagatelja vlagata predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavljata naslednji vprašanji:

1) ali je pravna podlaga za prehod premoženja (upravičenja družbenika A. A. do razdelitve premoženja oziroma naknadno najdenega premoženja likvidirane družbe P.) v državno last, kazenska odločba Okrajnega sodišča v Ljubljani, Ksp 1220/45 z dne 3. 12. 1945, torej 3. točka prvega odstavka 1. člena Odloka AVNOJ, in je zanjo po razveljavitvi kazenske odločbe predviden sodni postopek vrnitve zaplenjenega premoženja po ZIKS?;

2) ali je na dan izrečene zaplembe A. A. z odločbo Okrajnega sodišča v Ljubljani, Ksp 1220/45 z dne 3. 12. 1945, šteti upravičenje oziroma pravico A. A. kot družbenika likvidirane družbe P. do razdelitve premoženja oziroma naknadno najdenega premoženja te družbe za del njegovega premoženja, ki je bilo zaplenjeno z navedeno kazensko odločbo.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Odlok AVNOJ o prehodu sovražnikovega imetja v državno svojino, o državnem upravljanju imetja odsotnih oseb in o zasegi imetja, ki so ga okupatorske oblasti prisilno odtujile (1945) - člen 1, 1/1, 1/1, 1/1-1, 1/1-2, 1/1-3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 640/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-03

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

predlog za dopustitev revizije - kolektivno upravljanje avtorske in sorodnih pravic - kabelska retransmisija glasbenih del - kršitev materialne avtorske pravice - plačilo nadomestila - neupravičena pridobitev - odškodninski zahtevek - pravna narava tožbenega zahtevka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. V delno ponovljenem sojenju v tej zadevi je bilo sporno zgolj še plačilo avtorskega nadomestila za kabelsko retransmisijo glasbenih del v radijskih programih za obdobje od januarja 2011 do junija 2012 in za december 2012. Sporna je pravna narava tožbenega zahtevka: obogatitvena ali odškodninska, saj je od te odvisno tudi vprašanje zastaranja tožbenega zahtevka.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati 71.434,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje, to je od 2. 3. 2016 dalje do plačila. V presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje, ali gre v primeru zahtevka za plačilo zaradi izkoriščanja materialne avtorske pravice brez dovoljenja avtorja, v konkretnem primeru kabelske retransmisije malih glasbenih pravic (pravice javnega priobčevanja neodrskih glasbenih del), t. j. brez sklenjene pogodbe o neizključnem prenosu pravic za uporabo teh del v skladu z veljavnim skupnim sporazumom oziroma brez plačila (pologa) nadomestila za uporabo teh del po veljavnem skupnem sporazumu, za zahtevek za plačilo odškodnine zaradi kršitve materialne avtorske pravice na podlagi 168. člena Zakona o avtorski in sorodnih pravicah ali za nadomestilo neupravičene koristi na podlagi 190. oziroma 198. člena Obligacijskega zakonika.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o avtorski in sorodnih pravicah (1995) - ZASP  - člen 168

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 198

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 606/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-03

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zamudna sodba - odškodninski spor - odgovornost dedičev za zapustnikove dolgove - dediči kot sosporniki - enotno sosporništvo - navadno sosporništvo - osebna vročitev tožbe fizični osebi - odgovor na tožbo - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo toženki naložilo, da mora tožniku plačati 20.316,03 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 2. 2019 dalje do plačila. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednji vprašanji:

1) ali so dediči, dokler sklep o dedovanju še ni izdan, v odškodninski pravdi na pasivni strani enotni in nujni sosporniki, zaradi česar je mogoče odgovor na tožbo enega od njih šteti v korist tudi vseh drugih dedičev; in

2) ali sta nižji sodišči storili kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) s tem, ko sta šteli, da je toženka tožbo prejela s fiktivno osebno vročitvijo, oziroma ali so bili podani pogoji za izdajo zamudne sodbe in ali sta nižji sodišči svojo odločitev v tem delu dovolj obrazložili.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 195, 196, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 142

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 3/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-24

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Tomaž Pavčnik

spor o pristojnosti - gospodarski spor - društvo - spor med gospodarsko družbo in društvom - vrednost spornega predmeta

Društva niso navedena med subjekti iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Upnik (sedaj tožnik) je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Sodišče je sklep o izvršbi izdalo. Na ugovor dolžnika (sedaj toženca) pa je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom VL 3033/2021 z dne 4. 2. 2021 sklep o izvršbi razveljavilo (1. točka izreka). Sklenilo je, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju (2. točka izreka).

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti. Opozorilo je, da v obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožena stranka ni navedena med subjekti iz 481. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), niti ne gre za gospodarski spor po katerem od drugih kriterijev ZPP.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. Obravnavani spor se je pričel s predlogom za izvršbo na podlagi verodostojne listine in se po razveljavitvi sklepa o izvršbi nadaljuje v pravdi. Dolžnik oziroma toženec je organiziran v pravnoorganizacijski obliki društva. Po 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP se skladno s subjektivnim kriterijem za gospodarski spor šteje vsak spor, v katerem sta obe stranki gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost ali samostojni podjetnik posameznik. Društvo tako ne spada v krog oseb, za katere veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih. Po vsebini spornega razmerja prav tako ne gre za spor iz482. ali 483. člena ZPP, za katerega bi bilo treba uporabiti pravila o gospodarskih sporih (objektivni kriterij), saj tožnik od toženca zahteva plačilo računa. Obravnavana zadeva glede na navedeno po nobenem od kriterijev ne predstavlja gospodarskega spora.

5. Ker gre za premoženjskopravni zahtevek, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR, in tudi ne gre za katerega od sporov iz drugega odstavka 32. člena ZPP v stvarni pristojnosti okrožnega sodišča, je za odločanje pristojno okrajno sodišče (prvi odstavek 30. člena ZPP). V konkretnem primeru je to Okrajno sodišče na Ptuju, na območju katerega ima toženec sedež (48. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 32, 48, 481, 481/1, 481/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.