TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III R 11/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), mag. Rudi Štravs

izvršilni postopek - izključna krajevna pristojnost - izvršba na nepremičnino - dodatno izvršilno sredstvo

V skladu s četrtim odstavkom 35. člena ZIZ velja, da če upnik med izvršilnim postopkom predlaga za izvršbo poleg ali namesto že dovoljenih sredstev oziroma predmetov izvršbo na nepremičnine, postane za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu. Po prvem odstavku 166. člena ZIZ pa je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina.

Za odločanje o upnikovem predlogu za izvršbo z dne 30. 3. 2021 je pristojno Okrajno sodišče v Lenartu.

1. Upnik je med izvršilnim postopkom predlagal izvršbo na nepremičnine iz katastrske občine A. Zato se je Okrajno sodišče v Ljubljani izreklo, da ni pristojno za odločanje v tej zadevi ter da bo po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo Okrajnemu sodišču v Mariboru kot pristojnemu sodišču.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za vodenje tega izvršilnega postopka pristojno Okrajno sodišče v Lenartu, na območju katerega se nahajajo nepremičnine (k. o. A.).

3. Za odločanje o tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Lenartu.

4. V skladu s četrtim odstavkom 35. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) velja, da če upnik med izvršilnim postopkom predlaga za izvršbo poleg ali namesto že dovoljenih sredstev oziroma predmetov izvršbo na nepremičnine, postane za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu. Po prvem odstavku 166. člena ZIZ pa je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina. Ker obravnavana nepremičnina leži na območju Okrajnega sodišča v Lenartu, je to sodišče pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu iz upnikovega predloga z dne 30. 3. 2021.

5. Vrhovno sodišče je na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25, 25/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 35, 35/4, 166

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 531/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - vknjižba lastninske pravice na dediče - laična vloga - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je sodišče prve stopnje na podlagi sklepa o dedovanju dovolilo vpis novih osnovnih položajev, in sicer vknjižbo lastninske pravice do ¼ v korist imetnika A. A. in vknjižbo lastninske pravice do 1/8 v korist imetnikov B. B. in C. C. Ugovor drugega udeleženca C. C. je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Laični predlog za dopustitev revizije vlaga drugi udeleženec. Navaja, da sodišče ne bi smelo dovoliti vpisa v zemljiško knjigo, dokler tečejo postopki z izrednimi pravnimi sredstvi.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Predlagatelj je predlog vložil sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog zavrglo (367. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 32, 35, 38

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 536/2020, enako tudi VSRS Sklep II DoR 562/2020, VSRS Sklep II DoR 588/2020, VSRS Sklep II DoR 559/2020, VSRS Sklep II DoR 619/2020, VSRS Sklep II DoR 604/2020, VSRS Sklep II DoR 638/2020, VSRS Sklep II DoR 585/2020, VSRS Sklep II DoR 70/2021, VSRS Sklep II DoR 212/2021, VSRS Sklep I R 24/2021, VSRS Sklep II DoR 254/2021

VSRS Sklep II DoR 496/2020, enako tudi VSRS Sklep II DoR 390/2021

VSRS Sklep II DoR 321/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 247/2021, VSRS Sklep II DoR 340/2021, VSRS Sklep II DoR 373/2021, VSRS Sklep II DoR 432/2021, VSRS Sklep II DoR 484/2021, VSRS Sklep II DoR 542/2021, VSRS Sklep II DoR 505/2021, VSRS Sklep II DoR 480/2021
VSRS Sklep II DoR 213/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - postopek osebnega stečaja - zavrženje predloga

Ker revizija v postopku osebnega stečaja ni dovoljena, je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je nad dolžnikom začelo postopek osebnega stečaja.

2. Višje sodišče je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Dolžnik proti sklepu višjega sodišča vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) v drugem odstavku 121. člena v zvezi s 5. členom določa, da v postopku zaradi insolventnosti ni mogoče vložiti revizije. Ker revizija v postopku osebnega stečaja ni dovoljena, je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim in drugim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Primerjaj sklep VS RS III DoR 52/2014 z dne 27. 5. 2014.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 5, 121, 121/1, 121/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 232/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - preživljanje mladoletnega otroka - preživnina - preživninsko breme - zavrnitev predloga

1. Pravdni stranki sta starša leta 2017 rojene deklice. V postopku sta sodišči odločali o tem, komu otroka zaupati v vzgojo in varstvo, o stikih z drugim od staršev ter o preživnini. V revizijskem postopku je sporna le preživnina.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo in tožencu naložilo, da za otroka plačuje 150 EUR mesečne preživnine (od vložitve tožbe do 31. 8. 2019) oziroma 210 EUR od 1. 9. 2019 dalje.

3. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnice in je zneska zvišalo s 150 na 165 EUR ter z 210 na 250 EUR. Sprememba je posledica materialnopravnega stališča, da je treba preživninsko breme razdeliti 45 % : 55 % v korist tožnice, ki opravlja večji del starševskega skrbi.

4. V zvezi s sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj: 1. Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ugotavljali potrebe ml. otroka? 2. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta ugotavljali preživninske zmožnosti obeh staršev? 3. Ali je pritožbeno sodišče bistveno kršilo pravila postopka 347. člena ZPP, ker ni razpisalo ustne obravnave in dopolnilo dokaznega postopka z ugotavljanjem ključnih dejstev? 4. Ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo glede porazdelitve preživninskih obveznosti med oba starša? 5. Ali bi moralo sodišče pri porazdelitvi preživninskih obveznosti konkretno navesti, v kakšni višini je upoštevalo, da so stroški očeta večji zaradi prevozni stroškov, torej zagotavljanja pravice otroka do stikov z očetom oz. očeta do stikov s hčerko? 6. Ali je mogoče odločitev prvostopnega sodišča glede ocene otrokovih potreb v višini 450 EUR sploh preizkusiti oz. ali je mogoče preizkusiti odločitev sodišča; enak ugovor se daje glede odločitve pritožbenega sodišča I točka 7. in 9. obrazložitve?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 513/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - zamudna sodba - delni umik - odprava nesklepčnosti - pravica do izjave - vročitev tožbe v odgovor - ponovno vročanje - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Pravdni stranki sta v letu 2015 sklenili pogodbo o prodaji stanovanja. Tožnica je od toženca zahtevala plačilo dvanajstih obrokov po 670,00 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče prve stopnje je poslalo tožbo tožencu v odgovor, ki pa nanjo v predpisanem roku ni odgovoril. Pred izdajo zamudne sodbe je sodišče prve stopnje tožnico pozvalo k odpravi nesklepčnosti. Iz tožbe je namreč izhajalo, da tožnica zahteva plačilo 12-ih mesečnih obrokov za leto 2018, ob tem pa je navedla, da je dva mesečna obroka že dobila plačana. Tožnica je v vlogi z dne 2. 9. 2019 potrdila, da je od toženca v letu 2018 prejela določena plačila in tožbo umaknila v delu, ki se je nanašal na celotno plačilo prvega in drugega obroka, s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ter dela tretjega obroka v višini 41,68 EUR. Sodišče je to vlogo poslalo tožencu ter ga pozvalo, da se o tem delnem umiku tožbe izjavi. Na ta poziv je podal laični odgovor, v katerem je zavrnil svoje obveznosti do tožnice.

2. Sodišče prve stopnje je najprej s sklepom delno ustavilo postopek zaradi umika tožbe za znesek 670,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 1. 2018 dalje, za isti znesek z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 2. 2018 dalje in za znesek 41,68 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 3. 2018 dalje. Z zamudno sodbo pa je odločilo, da mora toženec plačati tožnici znesek 628,32 EUR in devet obrokov po 670,00 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega obroka dalje do plačila.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanja, ali mora sodišče tožbo, katere nesklepčnost je tožeča stranka pravočasno odpravila, vnovič vročiti v odgovor toženi stranki.

Predlagatelj se sklicuje na komentar k 318. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 691/2014, iz katerih izhaja, da tožbo, katere nesklepčnost je tožnik pravočasno odpravil, sodišče vnovič vroči v odgovor.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 100/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-16

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dopuščena revizija - dodelitev otrok v varstvo, vzgojo in preživljanje - predodelitev - izvedensko mnenje - varstvo koristi otroka - psihični vpliv roditelja na otroka - odtujevanje otroka

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da se mladoletni sin pravdnih strank ne predodeli v nadaljnjo varstvo, vzgojo in oskrbo tožnici.

Revizija se dopusti glede vprašanja: »Ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev, da se mladoletni sin pravdnih strank ne predodeli v nadaljnjo varstvo, vzgojo in oskrbo tožnici«.

1. Mladoletni sin pravdnih strank A. A., roj. ..., je bil na podlagi sodne poravnave IV P 606/2016 z dne 12. 9. 2017 pred Okrožnim sodiščem v Mariboru v letu 2017 zaupan v varstvo, vzgojo in oskrbo tožencu. Tožnica je vložila tožbo in zahtevala, da naj se mladoletni sin dodeli v vzgojo, varstvo in oskrbo njej ter naj se določi stike s tožencem in preživnino.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zoper sodbo sodišča prve stopnje zavrnilo in odločitev potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Izpostavlja vprašanje, ki bi naj bilo pomembno: »Ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da se mld. sin pravdnih strank – A. A. roj. ... ne predodeli v nadaljnjo varstvo, vzgojo in oskrbo tožnici – B. B.«.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 421, 421/4

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 102, 105, 106

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 158/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - kreditna pogodba - sklenitev pogodbe - trditveno in dokazno breme - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Tožnica je od tožencev zahtevala plačilo zneska 51.651,09 EUR. Trdila je, da je z njima v letu 2006 sklenila kreditno pogodbo. Ker toženca nista plačala več zaporednih obrokov, je po neuspelem pozivu na plačilo od pogodbe odstopila in je celotni pogodbeni znesek zapadel v plačilo.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in odločilo o stroških postopka. Presodilo je, da na podlagi izvedenih dokazov ni mogoče zanesljivo ugotoviti, da je bila sporna pogodba s tožencema res sklenjena.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče pravilno uporabilo pravila ZPP, predvsem določbe 7., 8., 212. in 215. člena ZPP, ter v zvezi s tem: a) ali bi moralo pritožbeno sodišče odločati na podlagi pravila o dokaznem bremenu šele takrat, ko na podlagi izvedenih dokazov ne bi moglo zanesljivo ugotoviti kakšnega dejstva; b) ali je pritožbeno sodišče pravilno uporabilo pravilo o dokaznem bremenu; c) ali je bilo na toženih strankah dokazno breme, da dokažeta da Kreditne pogodbe nista podpisali; d) ali je bilo na podlagi določil ZPP nujno predložiti original Kreditne pogodbe; e) ali je tožeča stranka na podlagi kopije Kreditne pogodbe, vseh ostalih dokazov, vseh okoliščin primera, dokazala obstoj Kreditne pogodbe?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 215, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 131/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-19

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - obstoj škodnega dogodka - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Tožnica je s tožbo zahtevala odškodnino za nepremoženjsko škodo, ki jo je utrpela kot potnica v avtobusu. Ker naj bi voznik avtobusa nenadoma zavrl, si je poškodovala koleni.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožnici plačati 10.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva vložitve tožbe dalje do plačila v 15 dneh, da ne bo izvršbe. Odločilo je o stroških postopka.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo, ker tožnica ni dokazala obstoja škodnega dogodka. Z dokazno oceno sodišča prve stopnje se je strinjalo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

- Ali je pooblaščenec na podlagi pooblastilnega razmerja dolžan, čeravno ni kvalificiran, sprejemati zaključke o duševnem zdravju tožnice in jih predočiti sodišču?

- Ali je odvetnikova - pooblaščenčeva dolžnost v tožbi oz. do prvega naroka zatrjevati duševno bolezen tožnice, vnaprej in za primer, če z (že) predlaganimi drugimi dokazi ne bi bil uspešen?

- Ali je gornje ravnanje pooblaščenca pravilno v odnosu do tožnice, z vidika ustavno zagotovljenih človekovih pravic in svoboščin kot so: pravica do osebnega dostojanstva (34. čl. Ustave), varstvo pravic zasebnosti (35. čl. Ustave) in kršitev enakosti pred zakonom (14. čl. Ustave)?

- Ali je z vidika ekonomičnosti postopka sprejemljivo, da tožnica dokazuje svojo duševno bolezen, najprej v zvezi s temeljem tožbenega zahtevka, kasneje pa v zvezi z višino tožbenega zahtevka (psihične bolečine zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti)?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 65/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-04-21

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zavrženje pritožbe - rok za vložitev - fikcija vročitve - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni zakonski pogoji, je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

1. Predlagatelj (izvršilni dolžnik) izpodbija sklep, s katerim je pritožbeno sodišče v zavrnilo njegovo pritožbo zoper sklep, s katerim je prvostopenjsko sodišče kot prepozno (vložena je bila dva dneva po izteku pritožbenega roka) zavrglo njegovo pritožbo zoper sklep I 1796/2016 z dne 21. 1. 2020. Slednji je bil dolžniku vročen s fikcijo po 142. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 15. členom Zakon o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ, v skladu s katerim se v postopku izvršbe in zavarovanja smiselno uporabljajo določbe ZPP, če v ZIZ ali v kakšnem drugem zakonu ni drugače določeno).

2. Dolžnik je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja vprašanje, ali velja fikcija vročitve po 142. členu ZPP tudi v primeru, ko je dolžnik tekom postopka dokazal dlje časa trajajočo odsotnost zaradi bolezni. Opozarja še, da ureditev iz 10. člena ZIZ, kolikor revizijo omogoča le upniku, ne pa dolžniku, slednja dva neenako obravnava in je zato protiustavna, kar revizijskemu sodišču narekuje sprožitev postopka za oceno ustavnosti zakona.

4. Z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ-M) je bila določba 10. člena ZIZ spremenjena tako, da odslej določa, da je pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek, revizija dovoljena tudi zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlogu za izvršbo ugodi. S prehodno določbo je novela ZIZ-M določila tudi, da se postopki, v katerih je bil predlog za izvršbo ali predlog za zavarovanje vložen pred uveljavitvijo novele, nadaljujejo in dokončajo po določbah novele. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije vsebinsko obravnavalo.

5. Ker pa niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju  (2021) - ZIZ-M  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba IV Ips 36/2012, enako tudi IV Ips 61/2014