VSRS Sklep II DoR 65/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Ana Božič Penko (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - ničnost oporoke - pristnost podpisa oporočitelja - ponarejen podpis - izvedensko mnenje - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je pravno neveljavna oporoka z dne 11. 6. 2015, ki naj bi jo napisala in podpisala A. A., roj. ..., umrla ...

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnici in toženka so hčerke pokojne A. A. Predmetni spor je spor o veljavnosti oporoke, ki naj bi jo pokojna 11. 6. 2015 lastnoročno napisala in podpisala. Primarno sta tožnici trdili, da oporoka ni pristna oziroma da je pokojna ni napisala in podpisala, podredno pa sta se sklicevali na oporočno nesposobnost. Sodišče je ugodilo primarnemu zahtevku ob upoštevanju mnenja izvedenca, ki je potrdil ponarejenost podpisa z zelo veliko verjetnostjo (stopnja 6 od 7), in ob izpovedbah prič, predlaganih s strani toženke, ki jim sodišče ni poklonilo vere

4. Zoper drugostopenjsko sodbo je toženka po pooblaščencu vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je izvedena dokazna ocena v konkretni zadevi glede na vse okoliščine zadeve skladna z metodološkimi napotki iz 8. člena ZPP. Nato je toženka vložila še laično dopolnitev predloga za dopustitev revizije.

5. Predlog ni utemeljen, dopolnitev predloga ni dovoljena.

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna. Vrhovno sodišče je ocenilo, da toženka ni izkazala izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP) (I. točka izreka).

7. ZPP v tretjem odstavku 86. člena določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma lahko stranka nastopa tudi sama, če izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP), česar toženka ni izkazala. Dopolnitev predloga za dopustitev revizije je torej zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljena, zato jo je Vrhovno sodišče v skladu s 377. členom v zvezi s 367.č členom ZPP zavrglo (II. točka izreka).

8. Senat v sestavi, navedeni v uvodu sklepa, je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 14

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 181, 181/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.