VSRS Sklep X Ips 32/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-06-09

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Andrej Kmecl

dovoljenost revizije - dopuščena revizija - predlog in sklep o dopustitvi revizije kot priloga revizije - nepopolna revizija - zavrženje revizije

Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v upravnem sporu uporablja na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), v drugem odstavku 373. člena izrecno določa, da morata biti reviziji priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije. Določba je namenjena učinkovitemu uresničevanju pravice nasprotne stranke do izjave, saj ta dotlej še ni bila seznanjena s procesnim gradivom, ki je privedlo do dopustitve revizije. Kontradiktornost je namreč vzpostavljena šele v revizijskem postopku.

Tožnika reviziji nista priložila ne predloga za dopustitev revizije ne sklepa o dopustitvi revizije. Taka revizija je nepopolna.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbo tožnikov zoper odločbo Agencije Republike Slovenije za okolje, št. 35473-139/2019-3 z dne 15. 7. 2019, s katero je navedeni organ odločil, da se prvemu tožniku kot nosilcu skupnega načrta za ravnanje z odpadnimi nagrobnimi svečami za leto 2019 določi finančno jamstvo za izvajanje tega načrta. Ministrstvo za okolje in prostor je v pritožbenem postopku položaj stranke v tem postopku priznalo tudi drugemu tožniku.

2. Na podlagi sklepa Vrhovnega sodišča X DoR 282/2020 z dne 9. 12. 2020 sta tožnika vložila revizijo in revizijskemu sodišču predlagala, naj izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbi ugodi, ali pa izpodbijano sodbo razveljavi in zadevo vrne Upravnemu sodišču v ponovno odločanje.

3. Revizija je bila vročena v odgovor toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

5. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v upravnem sporu uporablja na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), v drugem odstavku 373. člena izrecno določa, da morata biti reviziji priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije. Določba je namenjena učinkovitemu uresničevanju pravice nasprotne stranke do izjave, saj ta dotlej še ni bila seznanjena s procesnim gradivom, ki je privedlo do dopustitve revizije. Kontradiktornost je namreč vzpostavljena šele v revizijskem postopku.

6. Tožnika reviziji nista priložila ne predloga za dopustitev revizije ne sklepa o dopustitvi revizije. Taka revizija je nepopolna.

7. V postopku z revizijo se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (383. člen ZPP v zvezi s 336. členom ZPP). Vrhovno sodišče je zato nepopolno revizijo zavrglo

v zvezi z drugim odstavkom 373. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

8. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej npr. sklepe Vrhovnega sodišča II Ips 105/2016 z dne 14. 12. 2017, II Ips 76/2020 z dne 4. 11. 2020 in I Up 11/2021 z dne 18. 2. 2021.

Ustavno sodišče je zavrnilo že več pobud za začetek postopka za oceno ustavnosti drugega odstavka 373. člena ZPP (prim. sklepe U-I-89/12-4, Up-414/12-5 in U-I-60/12, Up-301/12, oba z dne 21. 9. 2012, in U-I-76/12, Up-375/12 z dne 30. 10. 2012). V U-I-162/15, Up-792/15 z dne 6. 4. 2016 pa je zavrnilo presojo ustavnosti 383. člena ZPP, kolikor napotuje na 336. člen ZPP.

Taka je tudi ustaljena sodna praksa. Glej npr. sklepe VS RS II Ips 76/2020, III Ips 6/2019, II Ips 105/2016, II Ips 339/2011, II Ips 308/2011, III Ips 104/2011 idr. Okoliščina, da gre v konkretnem primeru za upravni spor in ne za pravdni postopek, ne vpliva na drugačno uporabo določb ZPP, kar je Vrhovno sodišče obširno pojasnilo v sklepu VS RS I Up 11/2021 z dne 18. 2. 2021.

Če tega ni v mejah svojih pravic (374. člen) storil že sodnik sodišča prve stopnje, mora prepozno, nepopolno ali nedovoljeno revizijo zavreči revizijsko sodišče (377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 336, 373, 373/2, 377, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.