TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 101/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Damjan Orož

predlog za dopustitev revizije - pravočasnost - rok za vložitev predloga za dopustitev revizije - začetek teka roka - vročitev sodbe sodišča druge stopnje - navadna vročitev - odvetnik - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Pooblaščenki tožeče stranke je bila sodba sodišča druge stopnje vročena z navadno vročitvijo. Po 142. členu ZPP se namreč ne zahteva osebno vročanje sodbe sodišča druge stopnje.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 964.326,50 EUR.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pooblaščenki tožeče stranke je bila sodba sodišča druge stopnje z navadno vročitvijo vročena 8. 6. 2022. Po 142. členu ZPP se ne zahteva osebno vročanje sodbe sodišča druge stopnje, saj tak način vročanja po prvem odstavku tega člena velja le za tožbo, sodno odločbo, zoper katero je dovoljena posebna pritožba, izredno pravno sredstvo in nalog za plačilo sodne takse za vlogo iz prvega odstavka 105.a člena tega zakona in vabilo stranki na poravnalni narok ali prvi narok za glavno obravnavo, če poravnalni narok ni bil razpisan.

5. Rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je v konkretnem primeru začel teči 9. 6. 2022 in je iztekel v petek, 8. 7. 2022. Predlog, vložen s priporočeno pošto dne 11. 7. 2022, je prepozen in ga je Vrhovno sodišče zato zavrglo (377. člen v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 142, 142/1, 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 80/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - oblika pogodbe o prenosu nepremičnin - obličnost pogodbe o prenosu lastninske pravice na nepremičnini - naknadna odobritev pogodbe s konkludentim dejanjem - pomanjkanje obličnosti - teorija realizacije pogodbe - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišča, da lahko zakoniti zastopnik pravne osebe odobri pogodbo o prodaji nepremičnine, ki jo je podpisal prokurist, samo v pisni obliki, ali pa je veljavna tudi odobritev s konkludentnimi ravnanji.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišča, da lahko zakoniti zastopnik pravne osebe odobri pogodbo o prodaji nepremičnine, ki jo je podpisal prokurist, samo v pisni obliki, ali pa je veljavna tudi odobritev s konkludentnimi ravnanji?

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za priznanje podpisa na prodajni pogodbi in dovolitev vknjižbe lastninske pravice na nepremičnini.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 52, 58

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 105/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-09-14

Franc Seljak (preds.), Magda Teppey (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ELEKTRONSKE TELEKOMUNIKACIJE - PRAVO OMEJEVANJA KONKURENCE - TELEKOMUNIKACIJE

predlog za dopustitev revizije - elektronska komunikacijska infrastruktura - dostop do omrežja - sodna ali upravna pristojnost - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da zadeva, o kateri je bila s strani tožeče stranke vložena tožba, ne spada v sodno pristojnost.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da zadeva, o kateri je bila s strani tožeče stranke vložena tožba, ne spada v sodno pristojnost?

1. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugovoru sodne pristojnosti ugodilo in tožbo zavrglo. Tožeči stranki je naložilo povračilo pravdnih stroškov toženi stranki.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede v izreku opredeljenega spornega pravnega vprašanja. Revizijo je zato glede njega dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o elektronskih komunikacijah (2012) - ZEKom-1  - člen 93, 218, 220a

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Up 131/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-08-26

pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča - nedovoljena pritožba

Pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča se kot nedovoljena zavrže.

1. Vrhovno sodišče je z izpodbijanim sklepom na podlagi prvega odstavka v zvezi s četrtim odstavkom 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrglo vlagateljevo pritožbo zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije II Upr 1853/2019-30 z dne 10. 12. 2021.

2. Vrhovno sodišče je dne 2. 6. 2022 prejelo vlogo vlagatelja, ki jo je naslovil kot „Upor na sklep z dne 13. 4. 2022 in II Upr 1835/2019-34 in I Up 72/2022“ (v nadaljevanju pritožba), iz katere smiselno izhaja, da se ne strinja z odločitvijo Vrhovnega sodišča iz sklepa I Up 72/2022 z dne 7. 4. 2022.

4. Po določbi 127. člena Ustave Republike Slovenije je Vrhovno sodišče najvišje sodišče v državi. Odloča o rednih in izrednih pravnih sredstvih ter opravlja druge zadeve, ki jih določa zakon.

5. Po določbah ZUS-1 Vrhovno sodišče odloča o pritožbah zoper sodbe oziroma sklepe, ki jih izda Upravno sodišče (73. in 82. člen ZUS-1).

6. Na podlagi prvega odstavka 82. člena ZUS-1 je pritožba kot redno pravno sredstvo dovoljena zoper sklep le, če tako določa ta zakon. V vseh primerih pa je na podlagi drugega odstavka 82. člena ZUS-1 dovoljena posebna pritožba zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim se onemogoči nadaljnji postopek. Niti v ZUS-1 niti v katerem drugem zakonu pa ni predpisano, da bi bilo dopustno vložiti pritožbo tudi zoper sklep Vrhovnega sodišča, s katerim to odloča o pritožbi zoper sklep prvostopenjskega sodišča.

7. Zoper izpodbijano odločitev Vrhovnega sodišča torej ne ZUS-1 ne kateri drug zakon pritožbe ne predvideva, zato jo je sodnik poročevalec kot nedovoljeno zavrgel na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 73, 82

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 346, 346/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep V DoR 1/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-12

Franc Seljak (preds.), dr. Dunja Jadek Pensa (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI SPOR - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - glavna obravnava v upravnem sporu - neizvedba glavne obravnave - odločanje na seji - pravica do izjave - ugoditev predlogu

- Ali je v skladu z 22. členom Ustave Republike Slovenije (Ustave) in 6. členom Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) postopanje sodišča, ki v upravnem sporu zoper odločbo agencije za zavarovalni nadzor na podlagi določbe 448. člena Zakona o zavarovalništvu (ZZavar-1) izda sodbo brez izvedbe glavne obravnave, pri tem pa ne navede posebnih razlogov za opustitev izvedbe glavne obravnave, kljub zahtevi tožeče stranke, da se obravnava izvede?

- Ali je v skladu z 22. členom Ustave in 6. členom EKČP postopanje sodišča, ki izda sodbo na seji, pri tem pa ne upošteva in se v obrazložitvi tudi ne opredeli do navedb v pripravljalni vlogi stranke, ki je bila poslana priporočeno po pošti na sodišče pred izvedbo seje, na kateri se je odločalo?

- Ali je v skladu z 22. členom Ustave Republike Slovenije (Ustave) in 6. členom Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) postopanje sodišča, ki v upravnem sporu zoper odločbo agencije za zavarovalni nadzor na podlagi določbe 448. člena Zakona o zavarovalništvu (ZZavar-1) izda sodbo brez izvedbe glavne obravnave, pri tem pa ne navede posebnih razlogov za opustitev izvedbe glavne obravnave, kljub zahtevi tožeče stranke, da se obravnava izvede?

- Ali je v skladu z 22. členom Ustave in 6. členom EKČP postopanje sodišča, ki izda sodbo na seji, pri tem pa ne upošteva in se v obrazložitvi tudi ne opredeli do navedb v pripravljalni vlogi stranke, ki je bila poslana priporočeno po pošti na sodišče pred izvedbo seje, na kateri se je odločalo?

1. AGENCIJA ZA ZAVAROVALNI NADZOR je po uradni dolžnosti izdala odločbo o prepovedi uresničevanja pravic iz delnic po 42. členu Zakona o zavarovalništvu (v nadaljevanju ZZavar-1).

2. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo v I. točki izreka zavrnilo tožbo, v II. točki izreka pa odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

3. Zoper sodbo sodišča prve stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) - člen 6

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Zakon o zavarovalništvu (2015) - ZZavar-1  - člen 448

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 219/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Matej Čujovič (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - višina odškodnine - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da mora tožniku plačati znesek 220,56 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 4. 2020 dalje do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo glede odločitve o glavni stvari zavrnilo in v tem obsegu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Spremenilo je le odločitev o prvostopenjskih stroških. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Tožnik se v predlogu za dopustitev revizije zavzema za zvišanje odškodnine za nepremoženjsko škodo. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali je dopustno izdati sodbo sodišča druge stopnje brez utemeljene dokazne podlage oziroma ko ta ne upošteva objektivno izkazanega dejanskega stanja v izvedenskem mnenju, saj se sodišče druge stopnje v izpodbijani sodbi v ničemer ni izjasnilo o pritožbenih navedbah tožnika, ki je pritožbo objektivno oprl na vsebino izvedenskega mnenja, katerega sta povzeli obe stranki v postopku; (2) ali je dopustno izdati sodbo sodišča druge stopnje, katera v razlagi ne poveže dejanskega stanja tožnika, ki je objektivno izkazano z izvedenskim mnenjem v pravdi, s sodno prakso, v katero se ne vpogleda, temveč se jo samo navaja kot podlago, pri tem pa podlage ali linkov, ki bi jasno izkazovali povezanost med obema primeroma, v ničemer ne izkaže; (3) ali je torej dopustno izdati sodbo, ki pri določitvi višine odškodnine ne upošteva ugotovitev v izvedenskem mnenju, ki individualizira škodo, ki jo trpi tožnik, upošteva pa sodno prakso, ki primerljivosti z vtoževanim primerom ne izkazuje oziroma je sodišče druge stopnje niti ne poskuša vzpostaviti; (4) ali navedena okoliščina ne predstavlja pravne nevarnosti za stranke v postopkih, saj navedeno v pravde vnaša kaotične razmere, ko torej vsebina izvedenskega mnenja, ki se jasno opredeljuje do individualne škode tožnika, ne predstavlja podlage za odločanje o višini te, podlago za odločitev pa predstavljajo druge sodne odločbe, katerih primerljivost pa ni pojasnjena in obrazložena ali pa je celo nezdružljiva; in (5) ali ne predstavlja izdajanje take sodbe izrazito ne-transparentnost te.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 57/2022-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-17

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek na odpravo odločb toženca z dne 4. 12. 2019 in z dne 15. 1. 2020 ter na ugotovitev, da je bil tožnik tudi od 11. 11. 2019 dalje zaradi bolezni začasno nezmožen za delo polni delovni čas, ki še traja.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo 80., 81. in 82. člen ZZVZZ.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo predlog za dopustitev revizije.

6. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 51/2022-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-05-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika na plačilo odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo ter plačilo iz naslova dodatka za delovno dobo, nočno delo, delo ob nedeljah in praznikih ter nadomestilo za neizkoriščen letni dopust. Delno je ugodilo zahtevku tožnika v delu, kjer zahteva plačilo opravljenih nadur.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika in toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede številnih materialnopravnih in procesnih vprašanj, ki se nanašajo na nesprejem notranjih aktov pri delodajalcu, na pravilo o dokaznem bremenu in na bistveno kršitev določb postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo predlog za dopustitev revizije.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 108/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga

1. Predlagatelj ob vložitvi predloga za dopustitev revizije ni plačal sodne takse, ki mora biti plačana po predpisih o sodnih taksah. Zato ga je Vrhovno sodišče z nalogom za plačilo sodne takse pozvalo k njenemu plačilu in mu določilo rok za plačilo (drugi odstavek 105.a člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

2. Predlagatelj ni plačal dolžne sodne takse niti v roku, ki mu ga je določilo Vrhovno sodišče. Ker tudi niso podani pogoji za oprostitev

, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknil (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

Predlog za oprostitev plačila sodne takse je bil zavržen s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru II P 296/2020 z dne 3. 5. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 157/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA

predlog za dopustitev revizije - zakup kmetijskih zemljišč - prednostna pravica - zakupnik - kmet mejaš - zavrnitev predloga

1. Tožnik je uveljavljal zahtevek na razveljavitev Aneksa št. 1 k zakupni pogodbi, št. 31-10694/2014 z dne 23. 8. 2014, sklenjen med tožencema ter zahteval, da se nepremičnini parc. št. 347 (vinograd v izmeri 622 m2) in parc. št. 348/1 (vinograd v izmeri 14.085 m2), obe k. o. ..., oddata v zakup tožniku.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti ugodilo tožnikovemu tožbenemu zahtevku.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo prvega toženca in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije prvi toženec. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

- Ali se kot mejaš v smislu 2. točke drugega odstavka 27. člena ZKZ lahko šteje lastnik zemljišča, katerega nepremičnina je od v zakup ponujene nepremičnine ločena z javno potjo, pri čemer se ta pot ne uporablja za dostop do nepremičnine v lasti domnevnega mejaša oziroma pot ni funkcionalno povezana z njegovo nepremičnino?

- Ali se pri izpolnjevanju pogoja mejaša iz 2. točke drugega odstavka 27. člena ZKZ upošteva tudi funkcionalna povezanost zemljišč in dejanska možnost zaokrožene uporabe zemljišč v lasti mejaša in zemljišč, ki se dajejo v zakup?

- Ali sme sodišče samoiniciativno in brez trditvene podlage ugotavljati, ali bo v prihodnosti in ob (morebitnih) investicijskih posegih mogoče obdelovanje dveh zemljišč kot funkcionalne celote in na podlagi takega bodočega negotovega in s strani strank nezatrjevanega dejstva odločiti o izpolnjevanju pogoja iz 2. točke drugega odstavka 27. člena ZKZ?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o kmetijskih zemljiščih (1996) - ZKZ  - člen 27, 27/2, 27/2-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 87/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog sodišča - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - vodja vpisnika - majhno sodišče - ugoditev predlogu

Razlog za delegacijo je dejstvo, da je stranka postopka zaposlena pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču, ki je sodišče z majhnim številom sodnikov in zaposlenih uslužbencev, ki so dnevno v medsebojnih stikih.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

1. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v A. Le-to je predlagalo prenos pristojnosti na drugo pristojno sodišče. Navaja, da je dolžnica zaposlena na Okrajnem sodišču v A. in sicer opravlja dela in naloge vodje vpisnika na nepravdnem oddelku in nadomešča delavko na vložišču. V njene delovne zadolžitve spada urejanje koledarja, odpravljanje pošte, opravljanje strojepisnih del in delo s strankami. Neomejen dostop do prejete pošte in posledično do izvršilnega vpisnika je nujen sestavni del njenega dela. Prav to je poleg dejstva, da so vsi zaposleni na tako majhnem sodišču, kot je Okrajno sodišče v A., dnevno v stiku, narekovalo vložitev predloga za prenos krajevne pristojnosti.

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Takšen razlog je po prepričanju Vrhovnega sodišča lahko tudi dejstvo, da je stranka postopka zaposlena pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču, ki je sodišče z majhnim številom sodnikov in zaposlenih uslužbencev, ki so dnevno v medsebojnih stikih. Da bi bil izključen vsak dvom strank postopka in javnosti v delo in nepristranskost odločanja sodišča, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.