VSRS Sklep I R 74/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-07-07

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - delitev solastnine - nepremičnine z območja več sodišč - zavrnitev predloga

Nosilni argument predloga, da bo v primeru delegacije pristojnosti postopek pred Okrajnim sodiščem v Celju potekal hitreje, z manjšimi stroški in zapleti ter da lahko pride do neenotnega ocenjevanja posamezne nepremičnine, je hipotetične narave. Nasprotni udeleženec je prepričljivo ovrgel argument predlagateljice, da bo zaradi poteka dveh postopkov prišlo do nesorazmerno visokih stroškov.

II. Odločitev o stroških postopka v zvezi s predlogom se pridrži za končno odločbo.

1. Predlagateljica je na Okrajno sodišče v Celju vložila predlog za delitev stvari v solastnini. Predlagala je delitev solatnega nepremičnega premoženja, in sicer treh nepremičnin v katastrski občini 2191 Želče, katerih solastnica sta predlagateljica v deležu 11/12 in nasprotni udeleženec v deležu 1/12, ter ene nepremičnine v katastrski občini 1077 Celje, katere solastnica sta predlagateljica v deležu 1/12 in nasprotni udeleženec v deležu 11/12. Nasprotni udeleženec je glede delitve nepremičnin iz katastrske občine Želče podal ugovor krajevne pristojnosti.

2. Okrajno sodišče v Celju je presodilo, da ni krajevno pristojno za odločanje glede delitve nepremičnin iz katastrske občine Želče. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo v tem delu odstopilo Okrajnemu sodišču v Radovljici. Pojasnilo je, da nepremičnine iz katastrske občine Želče ležijo na območju Okrajnega sodišča v Radovljici, pravilo iz 12. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1

) pa je treba razumeti na način, da je za odločanje o pravici na nepremičnini krajevno pristojno tisto sodišče, na območju katerega se nahaja nepremičnina. V konkretnem primeru ne gre za delitev nepremičnin v skupni lastnini.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Predlagateljica je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP

) vložila predlog za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Celju. Opozarja na zadevo I R 72/2018 in navaja, da sta predmet delitve stanovanjski hiši s pripadajočim zemljiščem, potek dveh postopkov pa bo pomenil nesorazmerno večje stroške. Za pričakovati je, da bo pri Okrajnem sodišču v Celju postopek potekal hitreje in z manjšimi stroški ter zapleti. Predlagala je, da se opravi delitev s prodajo. V enovitem postopku bi se hitreje ugotovila vrednost sorazmernega deleža, potrebnega za izplačilo drugega solastnika. Medsebojna razdalja obeh nepremičnin ne pomeni takšnega povečanja stroškov cenilca zaradi ogleda, kot jih bodo predstavljali stroški, ki bodo nastali s postavitvijo dveh izvedencev v dveh ločenih postopkih. Izvedenec bo za obe nepremičnini uporabil iste parametre, česar ni mogoče pričakovati, če bosta nepremičnini ocenjevala dva izvedenca. Ni pričakovati, da bosta sodišči delovali istočasno in sinhronizirano. Če pride do neenotnega ocenjevanja posamezne nepremičnine, bosta udeleženca v neenakopravnem položaju.

5. Nasprotni udeleženec predlogu nasprotuje in priglaša stroške za odgovor na predlog. Opozarja, da je treba pravila o delegaciji pristojnosti razlagati restriktivno (I R 40/2021) in da so predlagateljičine navedbe le ugibanja. Temeljna nesoglasja med strankama se nanašajo na nepremičnino v katastrski občini ... Obravnavana zadeva je bistveno drugačna od zadeve I R 72/2018. V konkretnem primeru je treba razdružiti solastninsko pravico le na dveh stanovanjskih hišah. Ni res, da bi potek dveh postopkov pomenil nesorazmerno večje stroške. Hkratno obravnavanje obeh zadev bi pomenilo neekonomično podaljševanje postopka pred Okrajnim sodiščem v Celju. Stranki sta že zaradi motenjskega spora angažirali sodnega cenilca, zato ni treba postaviti novega cenilca.

7. Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

8. Nosilni argument predloga, da bo v primeru delegacije pristojnosti postopek pred Okrajnim sodiščem v Celju potekal hitreje, z manjšimi stroški in zapleti ter da lahko pride do neenotnega ocenjevanja posamezne nepremičnine, je hipotetične narave. Vrhovno sodišče je v sklepu I R 72/2018 sicer res zapisalo, da je smotrno, da se postopki delitve solastnine vodijo pri istem sodišču, a se navedeni sklep nanaša na postopek za delitev premoženja nekdanjih zakoncev, zato ni primerljiv z obravnavano zadevo. Ob tem nasprotni udeleženec opozarja, da jedro nesoglasij med strankama korenini v spornih vprašanjih glede nepremičnin v katastrski občini ..., s čimer prepričljivo ovrže argument predlagateljice, da bo zaradi poteka dveh postopkov prišlo do nesorazmerno visokih stroškov.

9. Ker predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

10. Nasprotni udeleženec je predlagal povrnitev stroškov odgovora na predlog predlagateljice. Ker ne gre za odločanje o pravnem sredstvu, temveč o predlogu v posebnem postopku, ki je pridružen postopku prvostopenjskega sodišča, je Vrhovno sodišče odločilo, da se odločitev o stroških tega postopka pridrži za končno odločbo (četrti odstavek 163. člena ZPP).

11. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.