TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 89/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevno pristojnega sodišča - razglasitev pogrešane osebe za mrtvo - splošna krajevna pristojnost - izključna pristojnost slovenskega sodišča - lega nepremičnine

V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešane. Je pa pogrešana vpisana v zemljiški knjigi kot solastnik nepremičnine. Ker po doslej zbrani podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča, je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Stečajna upraviteljica v postopku stečaja zapuščine brez dedičev po pok. A. A., ki je bila s pogrešano solastnica nepremičnine, je pri Okrajnem sodišču v Tolminu vložila predlog za razglasitev pogrešane za mrtvo.

2. Okrajno sodišče v Tolminu je Vrhovnemu sodišču zadevo predložilo zaradi določitve krajevno pristojnega sodišča. Pojasnjuje, da je predlagateljica v predlogu kot zadnji znani naslov pogrešane navedla le naslov v Italiji, ki izhaja iz zemljiške knjige. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti datuma ter kraja rojstva pogrešane. Prav tako niso znani podatki o smrti pogrešane in njenih dedičih. Znano je le to, da je pogrešana v zemljiški knjigi vpisana kot solastnica nepremičnin v katastrski občini ...

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Tolminu.

4. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, proti kateri je vložen predlog (prvi in četrti odstavek 11. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1)). Če so za odločanje pristojna sodišča Republike Slovenije, pa ni mogoče ugotoviti, katero sodišče je krajevno pristojno, določi krajevno pristojno sodišče Vrhovno sodišče (šesti odstavek 11. člena ZNP-1).

5. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča pogrešane. Je pa pogrešana vpisana v zemljiško knjigo kot solastnica nepremičnine v k. o. ...

6. Ker po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. člena in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (v nadaljevanju ZMZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 11. člena ZNP-1 kot krajevno pristojno sodišče določilo Okrajno sodišče v Tolminu. Pri tem je upoštevalo, da se na območju tega sodišča nahaja nepremičnina, pri kateri je pogrešana vpisana kot solastnica.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 11, 11/4, 11/6

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 228/2023, enako tudi VSRS Sklep I R 229/2023, VSRS Sklep I R 230/2023, VSRS Sklep I R 231/2023, VSRS Sklep I R 232/2023
VSRS Sklep I R 180/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-12-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je tožena stranka sodnica sodišča, pri katerem teče postopek,vzbuja dvom v nepristranskost sodišča in tako brez dvoma predstavlja tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. teče pravdni postopek zaradi plačila odškodnine III P 519/2022.

2. Tožnik v tožbi predlaga, da se postopek prenese na drugo sodišče, za katero ni pristojno Višje sodišče v Mariboru.

3. Sodeče sodišče Vrhovnemu sodišču prav tako predlaga prenos pristojnosti. Navaja, da so v zadevi toženi štirje sodniki, in sicer sodnica sodečega sodišča in trije sodniki pristojnega pritožbenega sodišča. Meni, da ta okoliščina zadeva objektivno nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Navedena okoliščina bi gotovo vzbujala vtis o objektivni pristranskosti sodišča.

5. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom o nepristranskosti vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti. "Drugi tehtni razlogi" so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, torej okoliščine, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v predlogu izpostavljena okoliščina, da je tožena stranka sodnica sodišča, pri katerem teče postopek, taka, da bi vzbujala dvom v nepristranskost sodišča in tako brez dvoma tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

7. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 67. člena ZPP sklenilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Celju.

Primerjaj sklepe I R 131/2020, I R 197/2018, I R 149/2018, I R 23/2016, itn.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 440/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga - pooblastilo za zastopanje v revizijskem postopku - novo pooblastilo - zavrženje predloga

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi mora pooblaščenec za vložitev izrednega pravdnega sredstva sodišču predložiti novo pooblastilo. Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnikov za plačilo 7.050,00 EUR vsakemu od njiju, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnika sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, med katere spada tudi postopek s predlogom za dopustitev revizije, lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (prvi odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP) in ki mora za vložitev izrednega pravdnega sredstva sodišču predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena ZPP). Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve.

6. V obravnavanem primeru je sodba sodišča druge stopnje postala pravnomočna z dnem 16. 7. 2021. Vloženemu predlogu za dopustitev revizije z dne 13. 9. 2021 je odvetnik tožnikov priložil pooblastili, na katerih je naveden datum 24. 12. 2014 (A1, A2). To pomeni, da predloženi pooblastili nista novi (drugi odstavek 95. člena ZPP), zato predlog tožnikov za dopustitev revizije ni dovoljen.

7. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo (primerjaj 377. člen ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako sklepi VS RS II DoR, 303/2021 z dne 1. 9. 2021, II DoR 463/2018 z dne 7. 3. 2019, II DoR 442/2018 z dne 7. 3. 2019, II DoR 146/2017 z dne 22. 6. 2017 in mnogi drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/1, 95, 95/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 533/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-12-27

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - sprejem na zdravljenje v oddelek pod posebnim nadzorom brez privolitve v nujnih primerih - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotnega udeleženca zadrži na psihiatričnem zdravljenju v oddelku pod posebnim nadzorom Univerzitetnega kliničnega centra Maribor, Oddelka za psihiatrijo, brez privolitve v nujnem primeru, za čas do dveh mesecev od izdaje sklepa, to je najdlje do 15. 1. 2023.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec po zastopniku po uradni dolžnosti vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednje vprašanje: Ali je dopustno vero oz. prepričanje, da obstaja zunajzemeljska inteligenca, ki jo ni mogoče videti, ker se giblje s tako visoko frekvenco, da jo človeško oko ne zazna in ki vsestransko usmerja življenje ljudi ter nanj vpliva, opredeliti kot duševno motnjo oz. bolezen, v zvezi s katero je dopustno psihiatrično zdravljenje brez privolitve osebe, ki ima takšno prepričanje? Meni, da je od odločitve Vrhovnega sodišča pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti. Poudarja, da je bistvo nazorov nasprotnega udeleženca, da je osebno prepričan in veruje v obstoj zunajzemeljske inteligence, ki je ni mogoče videti, je pa prisotna in se giblje s tako visoko frekvenco, da je človeško oko ne zazna. Ta zunajzemeljska inteligenca naj bi vsestransko usmerjala tudi njegovo življenje. Opisanih nazorov, ob pravilni uporabi prava, ni mogoče opredeliti kot duševno motnjo - paranoidno shizofrenijo, ampak kot versko prepričanje v okviru novodobne (new age) duhovnosti, za katero je med drugim značilna tudi vera v druge - višje dimenzije obstoja ter obstoj višjih inteligenc v vesolju, ki usmerjajo tudi življenje ljudi na planetu Zemlja. Glede na to, da sodobna družba dopušča različna verska in protiverska naziranja, pri čemer prvi odstavek 41. člena Ustave RS določa, da je izpovedovanje vere in drugih opredelitev v zasebnem in javnem življenju svobodno, verskih nazorov nasprotnega udeleženca ni dopustno obravnavati kot duševno motnjo, ki jo je treba zdraviti s psihiatrično terapijo.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZPN-1) v zvezi s prvim odstavkom 30. člena Zakona o duševnem zdravju niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP-1).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 553/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-01-26

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - prenos poslovnega deleža - notarski zapis - veljavnost dogovora - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je trdil, da sta bila s toženko ustanovitelja in družbenika družbe z omejeno odgovornostjo in da je na toženko s pogodbo prenesel svoj 50 % poslovni delež v osnovnem kapitalu. Pri tem naj bi se dogovoril, da se bo vrnil v družbo kot lastnik istega 50 % deleža, in sicer takrat, ko bo javil, da je za vrnitev pravi čas. To naj bi toženka potrdila s pisno izjavo, ki jo je pripravil odvetnik in na kateri je bil njen podpis overjen pred upravno enoto.

2. Sodišče prve stopnje je (v ponovljenem sojenju) dopustilo spremembo tožbe z dne 15. 3. 2021 (I.), zavrnilo primarni tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik od toženke zahteval izstavitev ustrezne listine za vpis tožnika v sodni register kot 50 % družbenika v družbi A. d. o. o., in njen pristop k notarju v zvezi z izvedbo notarskega postopka (II.), zavrnilo podredni zahtevek, s katerim je tožnik enako zahteval izstavitev listine za vpis v sodni register, pri čemer je v tožbeni zahtevek vključil vsebino omenjene listine (pogodbo o prenosu poslovnega deleža in družbeno pogodbo) (III.), in odločilo, da je tožnik dolžan toženki povrniti pravdne stroške (IV.).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Zavzelo je stališče, da je zahtevek neutemeljen, saj tožnik zahteva izpolnitev neveljavnega dogovora. Poudarilo je, da je za pogodbo o prenosu poslovnega deleža v skladu s tretjim odstavkom 481. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) predpisana stroga obličnost (notarski zapis), ki v konkretnem primeru ni bila izpolnjena.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali gre pri razlogovanju zavrnitve zahtevka, ki ga je tožnik oblikoval na podlagi prave volje družbenikov, za zmotno uporabo določbe tretjega odstavka 481. člena ZGD-1 v sodbi VSL Cpg 94/2021 (v zvezi s sodbo Okrožnega sodišča v Celju I Pg 512/2021)?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep I R 172/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-12-21

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

nujna delegacija - dvom v nepristranskost sojenja - drug tehten razlog - objektivni kriterij - izločitev vseh sodnikov oddelka pristojnega sodišča - zavrnitev predloga

Čeprav je rezultat posameznih ugoditev zahtevam strank, da so izločeni vsi sodniki pravdnega oddelka Okrožnega sodišča v Murski Soboti, predlog za prenos pristojnosti ni utemeljen. Pogoj za nujno delegacijo iz 66. člena ZPP namreč ni izpolnjen, saj sodniki pravdnega oddelka Okrožnega sodišča v Murski Soboti niso edini sodniki tega sodišča. Šele ko bi bil izločen sleherni sodnik predložitvenega sodišča, bi bil podan razlog za prenos pristojnosti na drugo krajevno pristojno sodišče.

1. Okrožno sodišče v Murski Soboti je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za delegacijo pristojnosti, saj so bili v obravnavani zadevi izločeni vsi sodniki pravdnega oddelka, kar izhaja iz sklepov o izločitvah.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti. Ni torej pomembno le to, da je nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven.

4. ZPP v 66. členu določa, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, če zaradi izločitve sodnika (oziroma sodnikov) sodišče ne more postopati. Čeprav je rezultat posameznih ugoditev zahtevam strank oziroma sodnikov za izločitev sodnikov tak(šen), da so izločeni vsi sodniki pravdnega oddelka Okrožnega sodišča v Murski Soboti, predlog za prenos pristojnosti ni utemeljen. Pogoj za (nujno) delegacijo iz 66. člena ZPP namreč ni izpolnjen, saj sodniki pravdnega oddelka Okrožnega sodišča v Murski Soboti niso edini sodniki tega sodišča. Šele ko bi bil izločen sleherni sodnik predložitvenega sodišča, bi bil podan razlog za prenos pristojnosti na drugo krajevno pristojno sodišče.

5. Predlog se omejuje zgolj na izpostavljeno okoliščino - izločitev vseh sodnikov pravdnega oddelka sodišča in ne izpostavlja dodatnih okoliščin ("drugih tehtnih razlogov"), ki bi utemeljevali prenos pristojnosti, zato ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Primerjaj sklepe VS RS I R 32/2016, I R 50/2016, itn.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 66, 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 585/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-03-02

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za premoženjsko škodo - zastaranje terjatve - izbrisna pobotnica - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnik je uveljavljal odškodnino za škodo, ki naj bi mu nastala zaradi toženkine kršitve dolžnosti izdaje izbrisnih pobotnic za hipoteke, ki so bile vknjižene na nepremičninah družbe A., d. o. o. Zaradi ravnanj toženke naj ne bi mogel prodati nepremičnin, posledično pa naj bi prišlo do stečaja družbe A., d. o. o., katere edini družbenik je bil. Sodišče druge stopnje je potrdilo odločitev sodišča prve stopnje, ki je zahtevek zavrnilo zaradi zastaranja. Dodalo je, da pa bi moral biti zahtevek zavrnjen predvsem zato, ker tožnik ni bil in tudi nikoli ne bo imetnik vtoževne terjatve in je zato podana neodvrnljiva nesklepčnost.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se zavrne tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik od toženke zahteval plačilo 242.771,06 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1. Ali je z vidika določbe 352. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) in ustaljene sodne prakse v tej zvezi odločitev sodišč prve in druge stopnje v delu, kjer sta sodišči odločili, da je zastaralni rok za vložitev tožbe za odškodnino pričel teči najkasneje z dnem uvedbe stečajnega postopka, materialnopravno pravilna?

2. Katera okoliščina je z vidika določbe 352. člena OZ odločilna za začetek teka zastaralnega roka, in sicer začetek stečajnega postopka ali realizacija prodaje nepremičnin?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji za dopustitev revizije v obravnavani zadevi niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 321/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-10-19

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - neupravičena obogatitev - vzročna zveza - deliktna odgovornost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Tožnica (gospodarska družba) je uveljavljala plačilo denarnih sredstev, ki jih je mož toženke brez pravne podlage kot direktor prenakazal z računa družbe na račun toženke. Toženkin mož je z denarnimi sredstvi, nakazanimi na toženkin račun, istega dne plačal stroške, ki so nastali z njegovim zdravljenjem v tujini. Toženka je dala možu na razpolago svoj transakcijski račun, ker je bil njegov blokiran. Za izvedene transakcije je toženka izvedela šele takrat, ko so bile že izvedene. Toženkin zakonec je kasneje umrl.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 45.190 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja:

Ali stroški zdravljenja enega od zakoncev predstavljajo obveznost, ki obremenjuje oba zakonca nerazdelno v smislu skupnega dolga?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (367.a člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Navedeni pogoji po oceni Vrhovnega sodišča v obravnavani zadevi niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 78/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-20

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - laična vloga - pomanjkanje postulacijske sposobnosti - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen.

1. Toženec je zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vložil laično pritožbo, ki jo je Vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

3. Vložitev predloga za dopustitev revizije je del postopka z izrednimi pravnimi sredstvi, v katerem lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), sama pa le v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog na podlagi določbe 367.č člena ZPP zavrglo.

4. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.