TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 11/2022, enako tudi VSRS Sklep III DoR 14/2022, VSRS Sklep III DoR 35/2022, VSRS Sklep III DoR 72/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-16

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), dr. Dunja Jadek Pensa

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

predlog za dopustitev revizije - Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije (ZZZS) - odškodninski zahtevek - izpolnitveni zahtevek - cena zdravstvenih storitev - kalkulacija cen - začetek teka zakonskih zamudnih obresti - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje o začetku teka zakonskih zamudnih obresti pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje o začetku teka zakonskih zamudnih obresti pravilna?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 109.642,46 EUR od 1. 2. 2018 do 28. 10. 2020 (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 109.642,46 EUR od 29. 10. 2020 dalje do plačila (I.I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 239, 239/1, 239/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 14/2022, z dne 22.03.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:III.DOR.14.2022

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 35/2022, z dne 22.03.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:III.DOR.35.2022

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 72/2022, z dne 12.07.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:III.DOR.72.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 56/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-12

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - obrazložitev predloga za dopustitev revizije - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zgolj tehnično kopiranje zakonske določbe 367a. člena ZPP oziroma njen povzetek ni dovolj, citiranje treh odločb iz sodne prakse (str. 5 predloga), v zvezi s katerimi ni mogoče ugotoviti, na katero od dvajsetih vprašanj se pravzaprav nanašajo, prav tako ne. Utemeljitev pomembnosti se zahteva za vsako postavljeno vprašanje posebej.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti v izreku tiste sodbe navedenih pogodb.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim predlagatelj ni zadostil. V predlogu ni navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost navedenih pravnih vprašanj, torej na pomembnost odločanja Vrhovnega sodišča z vidika doprinosa dopuščene revizije k razvoju sodne prakse ali enotni uporabi prava, ki presega pomen konkretne zadeve (prim. 367.a člen ZPP). Zgolj tehnično kopiranje zakonske določbe 367a. člena ZPP oziroma njen povzetek ni dovolj, citiranje treh odločb iz sodne prakse (str. 5 predloga), v zvezi s katerimi ni mogoče ugotoviti, na katero od dvajsetih vprašanj se pravzaprav nanašajo, prav tako ne. Utemeljitev pomembnosti se zahteva za vsako postavljeno vprašanje posebej. Utemeljitev revizijskih razlogov sama po sebi tudi ne predstavlja razloga za dopustitev revizije.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP predlog zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej npr. sklepe Vrhovnega sodišča II DoR 514/2010 z dne 23. 12. 2010, II DoR 207/2011 z dne 8. 12. 2011 in II DoR 382/2019 z dne 5. 9. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 80/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sorodnik uslužbenca pristojnega sodišča kot stranka v postopku - zapisnikarica - ugoditev predlogu

Dejstvo, da je A. A., ki je sestra zakonite zastopnice tožnika oziroma teta tožnika, zaposlena na civilnem oddelku Okrožnega sodišča v Kranju, kjer opravlja delo zapisnikarice, in se tako vsakodnevno srečuje z vsemi (civilnimi) sodniki tega sodišča, ter še dejstvo, da je predlagatelj delegacije toženec, torej stranka (in ne sodišče), ki je že izrazil dvom v nepristranskost sodišča, po presoji Vrhovnega sodišča predstavlja tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Toženec je podal predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je na Okrožnem sodišču v Kranju kot zapisnikarica zaposlena A. A., ki je sestra zakonite zastopnice tožnika oziroma teta tožnika in verjetno pozna vse osebje na sodišču, vključno s sodečo sodnico. Ker bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča, predlaga, naj Vrhovno sodišče določi za postopanje in odločanje v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče.

2. Tožnik predlogu za delegacijo nasprotuje, ker meni, da dejstvo, da je sestra zakonite zastopnice tožnika del kolektiva Okrožnega sodišča v Kranju, (še) ne pomeni, da so vsi sodniki v prijateljskih odnosih z A. A.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

6. Dejstvo, da je A. A., ki je sestra zakonite zastopnice tožnika oziroma teta tožnika, zaposlena na civilnem oddelku Okrožnega sodišča v Kranju, kjer opravlja delo zapisnikarice, in se tako vsakodnevno srečuje z vsemi (civilnimi) sodniki tega sodišča, predlagatelj delegacije pa je toženec, torej stranka (in ne sodišče), ki je že izrazila dvom v nepristranskost sodišča, je po presoji Vrhovnega sodišča tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 60/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 61/2021, VSRS Sklep I R 62/2021, VSRS Sklep I R 63/2021, VSRS Sklep I R 64/2021, VSRS Sklep I R 65/2021
VSRS Sklep I R 106/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-08-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sojenja - mati stranke v postopku kot uslužbenka pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je mati stečajnega dolžnika, ki z njim živi na istem naslovu in je bila predlagana kot priča, že dalj časa, za nedoločen čas, zaposlena pri sodišču prve stopnje, po presoji Vrhovnega sodišča utemeljuje delegacijo pristojnosti iz razlogov smotrnosti.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

1. Pred sodiščem prve stopnje je v teku postopek osebnega stečaja nad dolžnikom A. A., v okviru katerega se obravnava tudi ugovor stečajne upraviteljice zoper odpust obveznosti. Sklep o ugovoru proti odpustu obveznosti je bil namreč s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani Cst 86/2022 razveljavljen in je bila zadeva vrnjena v ponovno odločanje. Dolžnik je na naroku, ki ga je v ponovljenem postopku otvorila nova razpravljajoča sodnica, predlagal zaslišanje priče B. B. in navedel, da gre za njegovo mati. Razpravljajoča sodnica je ob tem ugotovila, da gre za osebo, ki je zaposlena na sodišču prve stopnje.

2. Sodišče prve stopnje predlaga prenos krajevne pristojnosti v skladu z 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in ga utemeljuje z okoliščino, da je mati stečajnega dolžnika, ki z njim živi na istem naslovu in je bila predlagana kot priča, že dalj časa, za nedoločen čas, zaposlena pri sodišču prve stopnje.

4. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrstni namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot „drug tehten razlog“, mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno le to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Okoliščina, da je mati stečajnega dolžnika, ki z njim živi na istem naslovu in je bila predlagana kot priča, že dalj časa, za nedoločen čas, zaposlena pri sodišču prve stopnje, po presoji Vrhovnega sodišča utemeljuje delegacijo pristojnosti, saj bi bil sicer lahko prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

Npr. sklepi Vrhovnega sodišča RS v zadevah I R 20/2017 z dne 16. 3. 2017, I R 57/2017 z dne 11. 5. 2017 in I R 57/2020 z dne 12. 3. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 114/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-08-18

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - mati stranke v postopku kot uslužbenka pristojnega sodišča - zapisnikarica - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je mati predlagateljice oziroma njena zakonita zastopnica zaposlena na krajevno pristojnem sodišču prve stopnje, in sicer na oddelku, v okvir katerega spada tudi obravnavanje družinskih zadev, po presoji Vrhovnega sodišča utemeljuje delegacijo pristojnosti.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Pred sodiščem prve stopnje je v teku nepravdni postopek zaradi zvišanja preživnine za mladoletno predlagateljico.

2. Sodišče prve stopnje predlaga prenos krajevne pristojnosti v skladu z 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in ga utemeljuje z okoliščino, da mati oziroma zakonita zastopnica predlagateljice opravlja delo zapisnikarice na civilnem oddelku Okrožnega sodišča v Kopru, v okvir katerega spada tudi obravnavanje družinskih zadev.

4. Po 67. členu ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot „drug tehten razlog“, mogoče upoštevati tudi dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja namreč ni pomembno le to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora to odražati tudi navzven.

5. Okoliščina, da je mati predlagateljice oziroma njena zakonita zastopnica zaposlena na krajevno pristojnem sodišču prve stopnje, in sicer na oddelku, v okvir katerega spada tudi obravnavanje družinskih zadev, po presoji Vrhovnega sodišča utemeljuje delegacijo pristojnosti, saj bi bil sicer lahko prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 64/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-12

Franc Seljak (preds.), dr. Damjan Orož (poroč.), Magda Teppey

predlog za dopustitev revizije - izpodbijanje pravnih dejanj stečajnega dolžnika - insolventnost - obstoj insolventnosti - trditveno in dokazno breme - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo trditveno in dokazno breme glede obstoja insolventnosti stečajnega dolžnika A., d. o. o., v času izvršitve izpodbijanega pravnega dejanja na strani tožeče ali tožene stranke.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo trditveno in dokazno breme glede obstoja insolventnosti stečajnega dolžnika A., d. o. o., v času izvršitve izpodbijanega pravnega dejanja na strani tožeče ali tožene stranke.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbene zahtevke:

(1) za razveljavitev učinka opustitve vložitve ugovora stečajnega dolžnika zoper sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. VL 9073/2017 z dne6. 2. 2017, v razmerju med stečajnim dolžnikom (družbo A., d. o. o.) in toženko;

(2) za razveljavitev učinka pravnomočnega sklepa o izvršbi z dne 6. 2. 2017 v razmerju med stečajnim dolžnikom in toženko ter v razmerju do stečajne mase,

(3) za razveljavitev učinka Prodajne pogodbe z dne 17. 10. 2017, sklenjene med toženko in družbo B., d. o. o., - v stečaju, v razmerju med stečajnim dolžnikom in toženko ter v razmerju do stečajne mase ter

(4) za ugotovitev, da zoper stečajnega dolžnika ne obstoji terjatev toženke v skupni višini 1.048.469,48 EUR iz naslova pravnomočnega sklepa o izvršbi z dne 6. 2. 2017, ki je prijavljena s strani toženke v stečajni postopek nad družbo A., d. o. o.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je sklep sprejel soglaso (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 271, 272

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 172/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-27

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posojilna pogodba - trditvena podlaga strank - denarni zahtevek - podlaga tožbenega zahtevka - istovetnost tožbenega zahtevka - materialno procesno vodstvo - zapadlost obveznosti - zavrnitev predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik s tožbo od sodišča zahteva, naj tožencu naloži, da mu je dolžan plačati 100.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 10. 2016 dalje do plačila.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Tožnik predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj:

- Ali je pravna kvalifikacija tožbenega zahtevka po načelu iura novit curia (da mihi factum dabo tibi ius) naloga sodišča?

- Ali mora sodišče dejansko stanje, ki so ga navedle stranke postopka, preizkusiti s stališča vseh pravnih norm, ki bi utegnile priti v poštev za odločitev o tožbenem zahtevku tožeče stranke?

- Ali se mora sodišče skladno z ugotovljenim dejanskim stanjem ukvarjati tudi s pravnimi vprašanji, ki niso del tožbenega zahtevka tožeče stranke in o njih odločiti?

- Ali mora sodišče v primeru priznanih dejstev v pravdi, priznana dejstva kvalificirati v tožbeni zahtevek ne glede na zatrjevano pravno podlago tožbenega zahtevka tožeče stranke in o njih odločiti?

6. Vrhovno sodišče zaradi svoje precedenčne vloge na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo le, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da tožnik ni izkazal izpolnjevanja zahtev iz navedene določbe, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločalo je v senatu navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 180, 182, 285, 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 289, 569, 574

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 166/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

predlog za dopustitev revizije - regresni zahtevek - poroštvo - zavrnitev predloga

1. Tožeča stranka je uveljavljala regresno terjatev zoper toženo stranko.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku.

3. Pritožbeno sodišče je spremenilo izpodbijano prvostopenjsko sodbo glede začetka teka zamudnih obresti. V preostalem je pritožbo tožene stranke zavrnilo.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožena stranka. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali je pravilna materialnopravna presoja, da je zahtevek utemeljen, čeprav je tožeča stranka zahtevek pridobila z najemom in realizacijo kredita, glede katerega je ugotovljeno protipredpisno delovanje tožeče stranke?

– Ali je pravilen zaključek sodišč glede obstoja aktivne legitimacije?

– Ali je pritožbeno sodišče bistveno kršilo določbe postopka o odmeri stroškov po uspehu, ko je tožeči stranki priznalo celotne stroške pritožbenega postopka, glede na to, da jih je sodišče prve stopnje pravnomočno priznalo v deležu 30%?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 257/2021-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-13

Peter Golob (preds.), Andrej Kmecl (poroč.), mag. Tatjana Steinman

umik predloga za dopustitev revizije - ugotovitev umika

Tožeča stranka lahko umakne predlog za dopustitev revizije, dokler Vrhovno sodišče o predlogu ne odloči.

Ugotovi se, da je predlagateljica predlog za dopustitev revizije umaknila.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je z izpodbijano sodbo ugodilo tožbi tožeče stranke, izpodbijani sklep tožene stranke odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponoven postopek. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Tožena stranka (v nadaljevanju predlagateljica) je zoper navedeno sodbo vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Z vlogo z dne 10. 6. 2022 je predlagateljica predlog za dopustitev revizije umaknila.

4. V postopku z revizijo se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika predloga za dopustitev revizije o njem še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določil ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 153/2013, enako tudi II DoR 18/2014, II DoR 253/2016