TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 82/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 83/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-20

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Vladimir Horvat

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - svaštvo med stranko in sodnikom pristojnega sodišča - podpredsednik sodišča - ugoditev predlogu

Osebno nastopanje podpredsednika Okrožnega sodišča v Novi Gorici ali nastopanje z njim svaštveno in sorodstveno povezanih oseb je Vrhovno sodišče že v več zadevah prepoznalo kot okoliščino, ki bi lahko okrnila videz nepristranskosti sodišča. Zato je enako storilo tudi v tej zadevi ter na podlagi pooblastila iz 67. člena ZPP pristojnost za odločanje preneslo na Okrajno sodišče v Sežani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Sežani.

1. Okrajno sodišče v Ajdovščini v predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča navaja, da je tožnica tašča okrožnega sodnika A. A. Tega sodniki na Okrajnem sodišču v Ajdovščini osebno poznajo, saj je podpredsednik in sodnik Okrožnega sodišča v Novi Gorici, v okvir katerega spada tudi Okrajno sodišče v Ajdovščini. Zaradi teh in nadalje konkretiziranih okoliščin (poznavanje, mentorstvo...) meni, da bi nasprotna stranka lahko podvomila v nepristranskost sojenja. Zato predlaga prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; ZPP). Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki bi utegnile v javnosti ali pri strankam vzbuditi dvom, da bo sojenje pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču pristransko.

4. Osebno nastopanje podpredsednika Okrožnega sodišča v Novi Gorici ali nastopanje z njim svaštveno in sorodstveno povezanih oseb je Vrhovno sodišče že v več zadevah prepoznalo kot okoliščino, ki bi lahko okrnila videz nepristranskosti sodišča

. Zato je enako storilo tudi v tej zadevi ter na podlagi pooblastila iz 67. člena ZPP pristojnost za odločanje preneslo na Okrajno sodišče v Sežani.

Glej sklepe VS RS: I R 82/2021 z dne 16. 6. 2021, I R 97/2021 z dne 18. 8. 2021, I R 124/2021 z dne 20. 10. 2021, I R 125/2021 z dne 20. 10. 2021, I R 135/2021 z dne 20. 10. 2021, I R 136/2021 z dne 20. 10. 2021 in I R 173/2021 z dne 1. 12. 2021, I R 50/2022 z dne 18. 5. 2022.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 83/2022, z dne 20.07.2022, ECLI:SI:VSRS:2022:I.R.83.2022

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 222/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

predlog za dopustitev revizije - predznamba - rok za opravičitev predznambe - vknjižba lastninske pravice - zavrnitev predloga

1. Zemljiškoknjižni pomočnik Okrajnega sodišča v Ljubljani je s sklepom dovolil, da se v vrstnem redu predzaznamovane pravice dovoli vknjižba lastninske pravice v korist A. A. in izbris prejšnjega imetnika lastninske pravice, hkrati pa izbriše predznamba in zaznamba prepovedi odtujitve in obremenitve, vknjižene v korist B. B.

2. Sodišče prve stopnje je ugovor zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije nasprotna udeleženka. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

- Ali je dovoljen vpis lastninske pravice v vrstnem redu predzaznamovane pravice po poteku z zakonom določenega 1 mesečnega roka?

- Ali prevlada določba šestega odstavka 53. člena ZZK-1 nad določbo drugega odstavka 53. člena ZZK-1?

- Ali se je z vpisom po poteku roka iz drugega odstavka 53. člena ZZK-1 mogoče izničiti učinke izdane odredbe in zaznambe spora za delitev skupnega premoženja ?

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sklepoma nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 53, 53/2, 53/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 133/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-07-06

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - padec na poledeneli površini - povrnitev nepremoženjske škode - odbitna franšiza - delna ugoditev predlogu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, ki ni upoštevalo pogodbeno dogovorjene odbitne franšize in je odškodnino prisodilo mimo pogodbenih določil.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, ki ni upoštevalo pogodbeno dogovorjene odbitne franšize in je odškodnino prisodilo mimo pogodbenih določil?

1. Tožnik se je poškodoval v škodnem dogodku 20. 11. 2017 v poslovnem prostoru družbe A. d. o. o., ko je po pranju vozila zapeljal iz pralnice ter pri izstopu iz vozila padel na poledenelih tleh. V času škodnega dogodka je bil star 20 let in bil zaposlen kot fizični delavec v Avstriji.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna plačati tožniku znesek 7.920,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 4. 2018 dalje v 15 dneh od prejema sodbe. Zavrnilo je tožbeni zahtevek za plačilo zneska 11.080,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 11. 2017 ter tožbeni zahtevek glede zakonskih zamudnih obresti od zneska 7.920,00 EUR od 20. 11. 2017 do 16. 4. 2017.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sodbo spremenilo tako, da je toženka dolžna tožniku plačati znesek 12.400.00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 4. 2018 dalje do plačila v roku 15 dni od vročitve sodbe. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali je bila v konkretnem primeru tožniku prisojena primerna odškodnina iz naslova nematerialne škode? in 2) Ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, ki ni upoštevalo pogodbeno dogovorjene odbitne franšize in je odškodnino prisodilo mimo pogodbenih določil?

Predlagateljica meni, da prisojena odškodnina odstopa od primerljive sodne prakse ter da je sodišče pri njeni odmeri napačno upoštevalo odbitno franšizo, odmere odbitne franšize pa niti ni obrazložilo. Sklicuje se na odločbe Višjega sodišča v Ljubljani in Vrhovnega sodišča.

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 189/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-15

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

dr. Mateja Končina Peternel (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - določitev stikov - kraj prevzema in oddajanja otroka - določitev višine preživnine za otroka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je sklepom razvezalo zakonsko zvezo udeležencev, zaupalo otroka v varstvo in vzgojo očetu – predlagatelju, odločilo o stikih otroka z nasprotno udeleženko - materjo, in sicer tako, da je določilo, da potekajo stiki vsako sredo v popoldanskem času ter vsak drug vikend. Določilo je tudi preživnino. Predlagatelj je zoper sklep sodišča prve stopnje vložil pritožbo, in sicer zoper odločitev glede stikov, kolikor ni bilo odločeno, da se ti ne izvajajo zaradi koriščenja letnega dopusta predlagatelja in v delu, s katerim je bilo odločeno, da je predlagatelj tisti, ki ob vikend stikih prevzema otroka pri materi. Izpodbijal je tudi odločitev glede višine preživnine.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbi predlagatelja delno ugodilo, in sicer glede (ne)izvrševanja stikov med 15. in 31. julijem vsakega leta, sicer pa je pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper takšen sklep, in sicer v delu, s katerim je bila njegova pritožba zavrnjena, vlaga predlagatelj predlog za dopustitev revizije ter predlaga, da se revizija dopusti glede naslednjih vprašanj:

‒ Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta večji del bremena s prevozi na stik in iz stika domov naložili predlagatelju, ki mu je bil mld. otrok zaupan v varstvo in vzgojo?

‒ Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili materialno pravo pri presoji porazdelitve preživninskega bremena in določitvi višine preživnine za preživljanje mld. otrok?

5. V 37. členu Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) je določeno, da je zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon o pravdnem postopku. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V konkretni zadevi glede na odločitev nižjih sodišč zastavljena vprašanja tem merilom ne ustrezajo. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 190/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-01

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Tomaž Pavčnik (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - fikcija umika tožbe - dopolnilna sodba - odločitev o delu tožbenega zahtevka - nasprotja med izrekom in obrazložitvijo - zavrnitev predloga

1. Tožeče stranke so vtoževale podedovano terjatev v višini 16.021 EUR z zakonskimi zamudnimi obresti (prvo in drugo tožeča vsaka v višini 4.005 EUR, tretjo tožeča pa 8.010 EUR; vse z zamudnimi obrestmi od 1. 2. 2018 dalje).

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku.

3. Pritožbeno sodišče je glede stroškov postopka na prvi stopnji ugodilo pritožbi prvo in drugo tožeče stranke, v preostalem pa pritožbo zavrnilo. Zavrnilo je tudi pritožbo tožene stranke.

4. Zoper takšno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožnik. Dopustitev revizije predlaga glede naslednjih vprašanj:

– Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da se zavrne pritožba tožečih strank zato, ker naj bi se štelo (fikcija umika tožbe), da naj bi tožeča stranka umaknila tožbo v delu, ki se nanaša na odločitev o obrestnem delu zahtevka, ker v roku 15 dni ni vložila predloga za dopolnitev tožbe?

– Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da se zavrne pritožba tožečih strank zato, ker je odločitev sodišča glede drugačnega teka zakonskih zamudnih obresti od vtoževanega neobstoječa odločitev, ki je s pritožbo sploh ni mogoče izpodbijati?

– Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, v skladu s katero naj ne bi bila podana absolutno bistvena kršitev določb pravdnega postopka v postopku na prvi stopnji, čeprav je v sodbi sodišča prve stopnje o odločilnih dejstvih očitno nasprotje med tem, kar sel navaja v razlogih sodbe o vsebini listin (da naj v dopisu tožečih strank rok za prostovoljno plačilo ne bi bil določen) in med samimi temi listinami (rok za prostovoljno plačilo je bi bil v dopisu tožečih strank določen na dan 31. 12. 2017)

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije soočilo s sodbama nižjih sodišč in ugotovilo, da v konkretni zadevi predlog tem merilom ne ustreza. Zato je vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 23/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat

dr. Dunja Jadek Pensa (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Damjan Orož

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - tek rokov v času veljavnosti posebnih ukrepov zaradi epidemije SARS-Cov-2 (COVID-19) - zastaranje - zadržanje zastaranja - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali so bili v obdobju od razglasitve epidemije nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) na območju Republike Slovenije dne 12. 3. 2020 do njenega preklica dne 31. 5. 2020 izpolnjeni pogoji za uporabo instituta zadržanja zastaranja na podlagi 359. in 360. člena Obligacijskega zakonika (OZ)?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali so bili v obdobju od razglasitve epidemije nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) na območju Republike Slovenije dne 12. 3. 2020 do njenega preklica dne 31. 5. 2020 izpolnjeni pogoji za uporabo instituta zadržanja zastaranja na podlagi 359. in 360. člena Obligacijskega zakonika (OZ)?

1. Sodišče prve stopnje je s svojo sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 19.034,59 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 7. 2020 ter povrnitev stroškov izvršilnega in pravdnega postopka (I. točka izreka). O pravdnih stroških je odločilo po temelju, in sicer, da mora tožnica toženki povrniti stroške pravdnega postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo (I. točka izreka), tožnici pa je naložilo povrnitev toženkinih stroškov pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 359, 360

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 10/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - delegacija pristojnosti - tehtni razlogi za delegacijo

Iz predloga ne izhaja, v kakšnem pogodbenem ali drugem odnosu odnosu naj bi bilo Delovno in socialno sodišče v Ljubljani s toženko - razen tega, da je sicer to sodišče, kot vsa druga sodišča v Republiki Sloveniji, kot delodajalec zavezanec za plačilo premij po pokojninskem načrtu Vlade Republike Slovenije za kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje za javne uslužbence. Zgolj tak odnos pa ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožnica je pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani vložila tožbo, s katero od toženke zahteva plačilo regresa, nadomestila za neizrabljen letni dopust in nagrade v skupnem znesku 9.342,29 EUR.

2. Dne 23. 5. 2022 je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V predlogu navaja, da obstaja med Delovnim in socialnim sodiščem v Ljubljani in toženko poslovno sodelovanje, ki se izkazuje kot njuna trajnejša finančna povezanost. To naj bi izhajalo iz aplikacije Erar za prikaz porabe javnega denarja v Republiki Sloveniji. Meni, da je to tehten razlog, zaradi katerega naj se za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz predloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ne izhaja, v kakšnem pogodbenem ali drugem odnosu naj bi bilo Delovno in socialno sodišče v Ljubljani s toženko - razen tega, da je sicer to sodišče, kot vsa druga sodišča v Republiki Sloveniji, kot delodajalec zavezanec za plačilo premij po pokojninskem načrtu Vlade Republike Slovenije za kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje za javne uslužbence. Zgolj tak odnos pa ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

5. Glede na navedeno je vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 11/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Aleksandra Hočevar Vinski

delegacija pristojnosti - predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - pogodbeno razmerje sodišča s toženo stranko

Pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Mariboru.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Celju vložila tožbo zaradi ugotovitve nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, v kateri je uveljavljala tudi reparacijski zahtevek, ugotovitev trajanja delovnega razmerja do odločitve sodišča prve stopnje in izplačilo denarnega povračila v višini osmih mesečnih bruto plač skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Začasna predsednica Delovnega sodišča v Celju je predlagala, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, ker sodišče posluje v objektu Ljubljanska cesta 1/a, Celje, v katerem pa dejavnost varovanja opravlja tožena stranka. S toženo stranko je sodišče v poslovnem odnosu, ki traja že več kot desetletje.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da v tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka sodišča nastopa kot tožena stranka, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Mariboru.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, kot je razviden iz uvoda tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 83/2022-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-06-14

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

predlog za dopustitev revizije - predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti in izvršljivosti - zavrženje predloga

Sklep, s katerim se odloči v postopku iz 42. člena ZIZ, ni sklep iz 384. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo tožnice zoper sklep z dne 5. 10. 2021, s katerim je bil kot prepozen zavržen njen predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti in izvršljivosti sodbe II Pd 251/2008 z dne 8. 1. 2008. Sodišče prve stopnje je to pritožbo zavrglo kot nepopolno, ker je ugotovilo, da tožnica ni podpisala obeh izvodov pritožbe in da je pritožbi priložila dokaze le v enem namesto v dveh izvodih.

2. Zoper navedeno odločitev se je pritožila tožnica.

3. Sodišče druge stopnje je njeno pritožbo zavrnilo z obrazložitvijo, da tožnica pritožbe ni podpisala in da je priložila listinske dokaze le v enem izvodu. Zato je potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje in odločilo, da tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

4. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja sledeče vprašanje:

– ali je podpisana pritožba nepopolna (in zato nesposobna za obravnavo), če ni podpisana tudi njena kopija oziroma drugi (dodatni) izvod.

6. Prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) določa, da lahko stranke vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Postopek, v katerem sodišče odloča o o razveljavitvi potrdila o izvršljivosti (42. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju; Ur. l. RS, št. 51/98 in nadalj.; ZIZ) je po svoji naravi postopek, ki se začne po tem, ko je sodna odločba o glavni stvari postala pravnomočna. Zato se tudi sklep, s katerim se odloči v postopku iz 42. člena ZIZ, ne uvršča med sklepe iz prvega odstavka 384. člena ZPP

7. Ker torej revizija zoper takšen sklep ni dovoljena, v zvezi z njim ni dovoljen niti predlog za dopustitev revizije (drugi odstavek 367. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 384. člena ZPP).

8. Glede na navedeno je vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP predlog kot nedovoljen zavrglo.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Primerjaj npr. s sklepi Vrhovnega sodišča RS II DoR 446/2019 z dne 3. 10. 2019, II DoR 456/2019 z dne 3. 10. 2019, II DoR 245/2021 z dne 21. 7. 2021.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.