VSRS Sklep II DoR 348/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-02-09

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Vladimir Horvat (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - lastninjenje nepremičnin v družbeni lasti - preoblikovanje družbene lastnine v zasebno lastnino - ugotovitev lastninske pravice - status zemljišča - kmetijsko zemljišče - pridobitev lastninske pravice na kmetijskih zemljiščih ex lege - odplačni prenos - stvarni vložek v gospodarsko družbo - kršitev ustavnih pravic

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišč nižjih stopenj glede statusa zemljišč, in glede na to - ali je na podlagi 14. člena ZSKZ Republika Slovenija postala ex lege lastnica v IV. točki izreka sodbe sodišča prve stopnje navedenih nepremičnin.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišč nižjih stopenj glede statusa zemljišč, in glede na to - ali je na podlagi 14. člena ZSKZ(1) Republika Slovenija postala ex lege lastnica v IV. točki izreka sodbe sodišča prve stopnje navedenih nepremičnin.

1. Gre za preoblikovanje družbene lastnine v zasebno lastnino. Tožnica je tožila na ugotovitev lastninske pravice več nepremičninah. Toženka trdi, da le ta v naravi predstavljajo jezero X. in druga vodna območja, tožnica pa, da so na presečni dan v letu 1993 predstavljala kmetijska zemljišča. Med strankama je (bilo) sporno, ali je tožnica lastninsko pravico na vtoževanih nepremičninah pridobila

oziroma (predvsem) 14. člena ZSKZ; status vtoževanih nepremičnin na dan 11. 3. 1993 in ali dejstvo, da je A. A., p. o., ob ustanovitvi sporne nepremičnine vložila v toženko kot stvarni vložek, pomeni da so se te nepremičnine že z vložitvijo v toženko olastninile oz. niso bile več družbena lastnina.

2. Sodišče prve stopnje je pod IV. točko izreka (ki je relevantna z vidika predloga za dopustitev revizije) ugotovilo, da so v izreku opisane nepremičnine last tožnice (sicer pa je zavrnilo zahtevek za zemljišča, ki so jezero in druga vodna območja). Obrazložilo je, da se toženka ni mogla veljavno vknjižiti v zemljiško knjigo na podlagi 3. člena ZLNDL

, saj so bile nepremičnine že olastninjene na podlagi 14. člena ZSKZ na dan 11. 3. 1993 v korist tožnice.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zoper IV. točko izreka zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v tem delu potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede več izpostavljenih vprašanj. Vprašanja se nanašajo na status zemljišč, način nastanka družbene lastnine in pravice toženke ter na vprašanje ustavne skladnosti sprejetih stališč. Toženka zatrjuje, da sta sodišči bistveno kršili določbe postopka in zmotno uporabili materialno pravo.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije.

Zakon o lastninskih preoblikovanjih podjetij.

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini.

Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (1993) - ZSKZ  - člen 14

Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij (1992) - ZLPP  - člen 5

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (1997) - ZLNDL  - člen 3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.