VSRS Sklep I R 24/2022
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2022-04-06

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - nekdanji sodnik kot stranka v postopku - poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča - ugoditev predlogu

Ni dovolj, da sodišče v postopku ravna in odloča nepristransko; sodišče mora biti sestavljeno tako, da ne obstajajo nikakršne okoliščine, ki bi vzbujale dvom o videzu nepristranskosti sodnikov.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožnik je upokojeni okrožni sodnik, ki je do upokojitve sodniško funkcijo opravljal na Okrožnem sodišču v Murski Soboti. Zoper zavarovalnico je vložil odškodninsko tožbo, za odločanje o kateri je stvarno pristojno okrajno sodišče, izmed okrajnih sodišč pa je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Murski Soboti. Na predlog slednjega je Vrhovno sodišče zaradi osebnega znanstva tožnika s sodniki, ki na tem sodišču opravljajo sodniško službo, in zaradi zaposlitve sina in snahe pri njem, s sklepom I R 15/22 z dne 16. 2. 2022 krajevno pristojnost preneslo na Okrajno sodišče v Lendavi.

2. Prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče je predlagalo tudi Okrajno sodišče v Lendavi. To namreč organizacijsko spada pod Okrožno sodišče v Murski Soboti, sodniki tožnika osebno poznajo, pred njegovo upokojitvijo so bili njegovi pripravniki in strokovni sodelavci, z njim se tako kot pred upokojitvijo tudi po njej srečujejo na sestankih Društva pravnikov v Pomurju, njegov sin, ki je strokovni sodelavec na Okrajnem sodišču v Murski Soboti pa redno nekajkrat mesečno prihaja na Okrajno sodišče v Lendavi zaradi reševanja Kpd zadev in se srečuje s sodniki. Vse navedeno velja tudi za sodnike Okrajnega sodišča v Gornji Radgoni in Okrajnega sodišča v Ljutomeru. Sojenje v tožnikovi zadevi pred katerimkoli od navedenih sodišč bi lahko vzbudilo vtis o pristranskosti odločitve.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Pravni standard »drugih tehtnih razlogov« zajema različne okoliščine, zlasti tudi take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Objektivna nepristranskost se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

6. Ustavno sodišče je že večkrat poudarilo, da je treba nepristranskost sodnikov ocenjevati ne le po njenih učinkih (na primer po odsotnosti kršitev procesnih pravic ene izmed strank, po vplivu (ne)pristranskosti na odločitev o glavni stvari), temveč tudi po zunanjem izrazu, namreč glede na to, kako lahko pristranskost oziroma nepristranskost sodnikov razumejo stranke v postopku in tudi kako se razume v očeh javnosti. Ni dovolj, da sodišče v postopku ravna in odloča nepristransko; sodišče mora biti sestavljeno tako, da ne obstajajo nikakršne okoliščine, ki bi vzbujale dvom o videzu nepristranskosti sodnikov.

7. Dolgoletno osebno znanstvo sodnikov Okrajnega sodišča v Lendavi s tožnikom, njihovo druženje z njim na sestankih in dogodkih Društva pravnikov v Pomurju ter njihovi redni službeni stiki z njegovim sinom so po oceni Vrhovnega sodišča okoliščine, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sojenja.

8. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

Na primer v odločbi U-I-149/99 z dne 3. 4. 2003 (7. točka obrazložitve), Up-217/15 z dne 7. 7. 2016 (17. točka obrazložitve).

Večina teh okoliščin je bila razlog že za delegacijo pristojnosti z Okrajnega sodišča v Murski Soboti na Okrajno sodišče v Lendavo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022