VSRS Sklep II DoR 600/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-03-17

Civilno-gospodarski oddelek, civilni senat

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

dopuščena revizija - svoboda izražanja - poseg v čast in dobro ime - dolžna skrbnost novinarja - profesionalna skrbnost - novinarska etika - resničnost navedb - poročanje o kaznivem dejanju - protipravnost

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišč nižje stopnje o odsotnosti protipravnega ravnanja toženih strank materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišč nižje stopnje o odsotnosti protipravnega ravnanja toženih strank materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za objavo javnega opravičila prvega toženca zaradi objave članka, objavljenega na spletni strani in v tiskani izdaji časopisa, ki ga izdaja tretja toženka, in za plačilo 13.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, za kar naj bi bile solidarno zavezane vse toženke. Tožniku je naložilo povračilo pravdnih stroškov toženk.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika, ugodilo pa pritožbi toženke in zvišalo višino prisojenih ji pravdnih stroškov. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije predlaga glede 8 vprašanj: ali je odločitev sodišča druge (kot tudi prve) stopnje o odsotnosti protipravnega ravnanja toženih strank materialnopravno pravilna; ali je prvi toženec kot avtor spornega članka v danem primeru postopal z dolžno skrbnostjo in v skladu z novinarsko etiko oziroma ali je bilo njegovo ravnanje v skladu z določili in etičnimi standardi, določenimi v Kodeksu novinarjev Slovenije; ali v okviru pravice do svobodnega izražanja skrbnost novinarja glede na konkretne okoliščine primera vključuje tudi obveznost dodatne predhodne preverbe informacij o tožeči stranki, ki jih je prejel od vaščana in so bile objavljene, pri drugih virih oziroma pri tožeči stranki; ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča druge (in prve) stopnje, da je imel prvi toženec utemeljen razlog verjeti v resničnost zapisanih spornih navedb v članku oziroma je izkazana resničnost zatrjevanih dejstev; ali je bilo z zapisom oziroma objavo obravnavanega spornega članka poseženo v čast in dobro ime tožnika; ali je odločitev sodišča druge (in prve) stopnje o odsotnosti naklepa prvega in drugega toženca materialnopravno pravilna; ali je bila z objavo spornega članka spoštovana domneva nedolžnosti; ali je sodišče druge stopnje kršilo določila 324. in 360. člena ZPP in ali sta sodbi sodišč nižjih stopenj obremenjeni z bistveno kršitvijo pravil postopka po 1.4. in 15. alineji drugega odstavka 339. člena ZPP. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in njegovega razvoja preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.