VSRS Sodba IV Ips 11/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-24

Branko Masleša (preds.), Mitja Kozamernik (poroč.), Barbara Zobec

kršitev materialnega prava - napačna uporaba zakona - tuje vozniško dovoljenje - prepoved uporabe tujega vozniškega dovoljenja - kazenske točke v cestnem prometu

Vozniku, ki mu je izrečena prepoved uporabe tujega vozniškega dovoljenja, ni dopustno izrekati kazenskih točk v cestnem prometu.

Zahtevi za varstvo zakonitosti se ugodi in se izpodbijana sodba v odločbi o sankciji spremeni tako, da se stranska sankcija kazenskih točk v cestnem prometu za prekršek po dvanajstem odstavku 107. člena Zakona o pravilih cestnega prometa (ZPrCP) ne določi in se upoštevaje že določeno globo v znesku 1.200,00 EUR za prekršek po dvanajstem odstavku 107. člena ZPrCP ter določeno globo v znesku 1.000,00 EUR in stransko sankcijo odvzema predmetov za prekršek po enajstem odstavku 56. člena Zakona o voznikih (ZVoz-1) obdolžencu izreče enotna globa v znesku 2.200,00 EUR ter stranska sankcija odvzema predmetov.

1. Okrajno sodišče v Kamniku je obdolženega A. A. spoznalo za odgovornega storitve prekrškov po dvanajstem odstavku 107. člena Zakona o pravilih cestnega prometa (v nadaljevanju ZPrCP), za katerega mu je določilo globo v znesku 1.200,00 EUR in stransko sankcijo 18 kazenskih točk v cestnem prometu, in prekrška po enajstem odstavku Zakona o voznikih (v nadaljevanju ZVoz-1), za katerega mu je določilo globo v znesku 1.000,00 EUR ter na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o prekrških (v nadaljevanju ZP-1) stransko sankcijo odvzema predmetov, in sicer osebni avtomobil znamke Opel Vectra, last B. B., ki se po pravnomočnosti sodbe komisijsko uniči. Na podlagi tako določenih glob in stranskih sankcij je obdolžencu izreklo enotno globo v znesku 2.200,00 EUR. Na podlagi dvanajstega odstavka 107. člena ZPrCP z uporabo 22. člena ZP-1 je obdolžencu izreklo sankcijo 18 kazenskih točk v cestnem prometu. Na podlagi drugega odstavka 25. člena ZP-1 je obdolžencu izreklo stransko sankcijo odvzema predmetov. Na podlagi prvega odstavka 155. člena in 8. točke prvega odstavka 143. člena ZP-1 je obdolžencu naložilo plačilo sodne takse, odmerjene po Taksni tarifi Zakona o sodnih taksah (v nadaljevanju ZST-1) in sicer 220,00 EUR po tarifni številki 8111 za izrečeno globo in 50,00 EUR po tarifni številki 8114 za izrečeni stranski sankciji odvzema predmetov in kazenskih točk. Obdolžencu je naložilo plačilo tudi ostalih stroškov postopka iz prvega odstavka 143. člena ZP-1 (avtovleka, zaseg in hramba vozila), ki bodo priglašeni naknadno.

2. Zoper sodbo je zahtevo za varstvo zakonitosti vložil vrhovni državni tožilec Boris Ostruh, in sicer zaradi kršitve iz 5. točke 156. člena ZP-1 v zvezi z drugim odstavkom 22. člena ZP-1. Predlaga, da Vrhovno sodišče zahtevi za varstvo zakonitosti ugodi in odločbo o sankciji spremeni tako, da obdolžencu za prekršek po dvanajstem odstavku 107. člena ZPrCP določi globo v znesku 1.200,00 EUR in na podlagi 27. člena ZP-1, upoštevaje že določene globe 1.000,00 EUR za prekršek po enajstem odstavku 56. člena ZVoz-1, izreče enotno globo v znesku 2.200,00 EUR in stransko sankcijo odvzema predmetov.

3. Vrhovno sodišče je zahtevo za varstvo zakonitosti vročalo obdolžencu, vendar se je pošiljka dvakrat vrnila z oznako „ni dvignil“.

4. Z izpodbijano sodbo je okrajno sodišče obdolženca spoznalo za odgovornega storitve prekrškov iz dvanajstega odstavka 107. člena ZPrCP in enajstega odstavka 56. člena ZVoz-1. Za prvi prekršek mu je določilo globo v znesku 1.200,00 EUR in stransko sankcijo 18 kazenskih točk, za drugi prekršek pa globo v znesku 1.000,00 EUR in stransko sankcijo odvzema predmetov. Izreklo mu je enotno globo 2.200,00 EUR in enotno sankcijo 18 kazenskih točk v cestnem prometu ter stransko sankcijo odvzema predmetov. Prekrška je obdolženec izvršil dne 15. 7. 2020. V tem času se je zoper njega za obdobje od 30. 3. 2020 do 30. 3. 2021 na podlagi odločbe Okrajnega sodišča v Celju EPVD 1068/2019 izvrševala sankcija prepovedi uporabe tujega vozniškega dovoljenja. Sodišče je bilo ob izdaji izpodbijane sodbe z navedeno okoliščino seznanjeno, saj se obdolžencu očita kršitev 4. točke prvega odstavka 56. člena ZVoz-1, po kateri sme motorno vozilo voziti oseba, ki se ji ne izvršuje sankcija prepovedi vožnje motornega vozila določene vrste ali kategorije, ji ni izrečen varnostni ukrep odvzema vozniškega dovoljenja, ji ni izrečena sankcija prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja oziroma prepovedi uporabe tujega vozniškega dovoljenja na ozemlju Republike Slovenije niti ji ni začasno odvzeto vozniško dovoljenje.

5. Vrhovni državni tožilec utemeljeno navaja, da je z določitvijo stranske sankcije kazenskih točk v cestnem prometu sodišče prekoračilo pravico, ki jo ima po zakonu, kar na podlagi 4. točke 156. člena ZP-1 predstavlja kršitev materialih določb ZP-1. Izrekanje kazenskih točk v cestnem prometu predpisuje ZP-1 v 22. členu. Te se vozniku, ki je imetnik tujega vozniškega dovoljenja, izrekajo enako kot imetnikom vozniških dovoljenj, izdanih v Sloveniji. Ko pa imetnik tujega vozniškega dovoljenja zbere zadostno število kazenskih točk za izrek prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja, mu te sankcije ni dopustno izreči, saj Republika Slovenije ne more razglasiti neveljavnosti dokumenta, ki ga je izdal tuj državni organ. ZP-1 zato določa drugačno posledico zbranih kazenskih točk, kot velja za voznike, z vozniškim dovoljenjem, izdanim v Republiki Slovenije – sodišče na podlagi osmega odstavka 22. člena ZP-1 vozniku, ki je imetnik tujega vozniškega dovoljenja, namesto prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja izreče prepoved uporabe tujega vozniškega dovoljenja na ozemlju Republike Slovenije za dobo enega leta.

6. Po drugem odstavku 22. člena ZP-1 se kazenske točke v cestnem prometu izrečejo vozniku, ki ima veljavno vozniško dovoljenje, oziroma osebi, ki ji je začasno odvzeto vozniško dovoljenje. Ne smejo se torej izreči osebi, ki veljavnega vozniškega dovoljenja nima. Enako velja tudi za imetnika tujega vozniškega dovoljenja, ki mu je izrečena prepoved njegove uporabe na ozemlju Republike Slovenije. Izrekanje kazenskih točk v cestnem prometu je smiselno, ko gre za voznike z veljavnim vozniškim dovoljenjem, katerega veljavnost preneha, če voznik v času dveh let doseže ali preseže 18 kazenskih točk v cestnem prometu.

Ni pa izrekanje zakonsko predvideno v primerih, ko vozniškega dovoljenja ni mogoče vzeti, saj ga voznik sploh nima. Izrekanje kazenskih točk v cestnem prometu osebi, zoper katero se izvršuje prepoved uporabe tujega vozniškega dovoljenja, kar predstavlja ustreznico sankciji prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja, je tako v nasprotju z določbo drugega odstavka 22. člena ZP-1. Ne glede na to, da je stranska sankcija 18 kazenskih točk v cestnem prometu za prekršek iz dvanajstega odstavka 107. člena predpisana, sodišče zaradi splošne določbe drugega odstavka 22. člena ZP-1 za njen izrek ni imelo podlage.

7. Vrhovno sodišče je ugotovilo zatrjevano kršitev drugega odstavka 22. člena ZP-1 v zvezi s 5. točko 156. člena ZP-1. Zato je zahtevi za varstvo zakonitosti ugodilo in na podlagi prvega odstavka 426. člena ZKP v zvezi s 171. členom ZP-1 izpodbijano sodbo v odločbi o sankciji spremenilo tako, da se stranska sankcija kazenskih točk v cestnem prometu za prekršek po dvanajstem odstavku 107. člena ZPrCP ne določi in se upoštevaje že določeno globo v znesku 1.200,00 EUR za prekršek po dvanajstem odstavku 107. člena ZPrCP ter določeno globo v znesku 1.000,00 EUR in stransko sankcijo odvzema predmetov za prekršek po enajstem odstavku 56. člena ZVoz-1 obdolžencu izreče enotna globa v znesku 2.200,00 EUR ter stranska sankcija odvzema predmetov.

Prim. sodba Vrhovnega sodišča RS IV Ips 10/2020 z dne 16. 6. 2020, točka 10.

Zakon o prekrških (2003) - ZP-1  - člen 22, 25, 25/2.

Zakon o pravilih cestnega prometa (2010) - ZPrCP  - člen 107, 107/12.

Zakon o voznikih (2016) - ZVoz-1  - člen 56, 56/11.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.