VSRS Sklep VIII R 6/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2021-05-25

mag. Marjan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - drugi tehtni razlogi - videz nepristranskosti

Okoliščine, na katere se sklicuje tožnica, to je, da kot tožena stranka nastopa Mestna občina A. in da je zadeva odmevna, ker so o njej poročali mediji (iz priloženih objav je razvidno, da so te bile tako v lokalnih kot osrednjih medijih) same po sebi niso takšne, da bi pri razumnem opazovalcu lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodnikov krajevno pristojnega sodišča. Pojmovanje nepristranskosti, kakršno je razvidno iz teh navedb, bi pomenilo, da nobeno sodišče ne bi smelo soditi v zadevah, kjer bi kot stranka nastopala občina, na katere območju ima pristojno sodišče sedež.

1. Tožnica je pri Delovnem sodišču v Mariboru, Oddelek v Murski Soboti vložila tožbo zaradi plačila odškodnine za nepremoženjsko škodo v skupni višini 26.000,00 EUR in za premoženjsko škodo v skupni višini 22.947,10 EUR.

2. Tožena stranka je v odgovoru na tožbo predlagala, da sodišče tožbeni zahtevek kot nesklepčen zavrže, podredno pa, da ga zavrne kot neutemeljenega.

3. Tožnica je 3. 5. 2021 predlagala, da Vrhovno sodišče RS določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tem sporu. Navaja, da Delovno sodišče v Mariboru, Zunanji oddelek v Murski Soboti glede na to, da je tožena stranka Mestna občina A. ne more zadostiti standardu objektivne nepristranskosti. Pod pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ za prenos pristojnosti sodijo tudi različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. V konkretnem primeru so to okoliščine, da je tožena stranka Mestna občina A., da je primer tožnice v Murski Soboti „razvpit“ in obremenjen s številnimi lokalnimi predsodki in vplivi, ki zagotovo sežejo tudi do sodišča. Razvpitost primera dokazujejo časopisni članki. Tožnici v domačem lokalnem okolju ne bi bila zagotovljena nepristranskost sojenja, zato predlaga prenos pristojnosti na Delovno in socialno sodišče v Ljubljani. Tak prenos narekujejo tudi razlogi smotrnosti. Za obe stranki je bolj ekonomično, da se postopek, ki je šele v stadiju litispendence, opravi na sodišču z območja sedežev obeh pooblaščencev. Oba pooblaščenca imata namreč sedež v Ljubljani. S takšnim prenosom bi se izognili nastanku precejšnjih stroškov zaradi kilometrin obeh pooblaščencev.

5. V skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

6. Drug tehtni razlog, ki lahko v smislu določb 67. člena ZPP utemeljuje delegacijo pristojnosti, je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, na kar se v svojem predlogu tožnica tudi sklicuje. Zahteva po objektivni nepristranskosti pomeni, da morajo biti izključene vse okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega zunanjega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča nasploh, kot tudi zaupanje v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

7. Okoliščine, na katere se sklicuje tožnica, to je, da kot tožena stranka nastopa Mestna občina A. in da je zadeva odmevna, ker so o njej poročali mediji (iz priloženih objav je razvidno, da so te bile tako v lokalnih kot osrednjih medijih) same po sebi niso takšne, da bi pri razumnem opazovalcu lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodnikov krajevno pristojnega sodišča. Pojmovanje nepristranskosti, kakršno je razvidno iz teh navedb, bi pomenilo, da nobeno sodišče ne bi smelo soditi v zadevah, kjer bi kot stranka nastopala občina, na katere območju ima pristojno sodišče sedež. Tožnica ne navaja konkretnih okoliščin, ki bi opravičevale domnevo, da ima mestna občina takšen vpliv na vse sodnike pristojnega sodišča, da ti ne morejo dajati niti videza nepristranskosti.

8. Navedba, da je zadeva „razvpita“ in obremenjena s številnimi lokalnimi predsodki in vplivi, ki nedvomno sežejo tudi do sodišča, pa je tako pavšalna, da ne omogoča presoje ali bi bila lahko zato ogrožena nepristranskost celotnega sodišča.

9. Tožnica dvom v nepristranskost sodišča prve stopnje utemeljuje tudi s potekom sodnega postopka v zvezi z izredno odpovedjo pogodb o zaposlitvi. Tožnica tega sicer ni podrobneje razložila, vendar kaže opozoriti, da je sodišče prve stopnje (resda na sedežu in ne na zunanjem oddelku) v prvotnem postopku tožbenemu zahtevku ugodilo in da ga je zavrnilo šele po razveljavitvenem sklepu pritožbenega sodišča. Sicer pa uspeh ali neuspeh stranke v drugem, s tem sicer povezanem sporu, sam po sebi ne pomeni, da je s tem okrnjena nepristranskost sodišča.

10. Tožnica je prenos pristojnosti utemeljevala tudi z razlogom smotrnosti češ, da imata pooblaščenca obeh strank sedež v Ljubljani, kar bo vplivalo na nižje stroške. Pri tem se je sklicevala na stališče Vrhovnega sodišča RS v sklepu I R 126/2011 (pomotoma navedeno kot 1216/2011) z dne 20. 10. 2011. Vendar zadevi nista primerljivi. V navedeni zadevi sta določitev drugega stvarno pristojnega sodišča iz razloga smotrnosti predlagali obe stranki, toženka je na območju delegiranega sodišča imela tudi začasno prebivališče. Razen tega je bilo glede na dokazne predloge očitno, da bo dokazni postopek pred delegiranim sodiščem cenejši.

11. Zgolj to, da imata pooblaščenca obeh strank sedež na območju Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, ni razlog, da se iz razloga smotrnosti to sodišče določi kot stvarno pristojno. Res je, da bi se postopek za oba pooblaščenca tako laže opravil, vendar pa to ne velja tudi za obe stranki in predlagane priče, ki imajo vse sedež oziroma prebivališče na območju Delovnega sodišča v Mariboru, Zunanji oddelek v Murski Soboti, kar pomeni, da bi bil za vse te postopek pred drugim sodiščem bistveno dražji.

12. Nobena od zatrjevanih okoliščin ne vzbuja dvoma v nepristranskost sodnikov krajevno pristojnega sodišča, prav tako pa ni izpolnjen pogoj, da bi se postopek laže opravil pred delegiranim sodiščem. Zato je vrhovno sodišče tožničin predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zavrnilo kot neutemeljen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.